Otsonointiprosessin desinfiointitehon optimointi talousveden ...
Otsonointiprosessin desinfiointitehon optimointi talousveden ...
Otsonointiprosessin desinfiointitehon optimointi talousveden ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
64<br />
Tutkimuksessa määritettiin raakavedestä useita pintavesissä mahdollisesti esiintyviä<br />
mikrobeja: E. coli, koliformiset bakteerit, Clostridium perfringens, Giardia, Cryptosporidium,<br />
Salmonella, kampylobakteerit ja norovirus. Määritykset tehtiin kahdesta näytteestä,<br />
joista toinen haettiin Asikkalan vedenottamolta ja toinen otettiin Pitkäkoskelta.<br />
Näytteet otettiin käyttämättömiin kymmenen litran muovikanistereihin ja näytteenottossa<br />
käytettiin muutenkin aiemmin käyttämättömiä, puhtaita välineitä. Kummankin näytteen<br />
tilavuus oli noin 80 litraa. Näytteet otettiin raakaveden lämpötilan ollessa noin 10<br />
astetta, Asikkalasta 14.8.2012 ja Pitkäkoskelta 16.8.2012.<br />
E. coli ja koliformiset bakteerit analysoitiin Colilert Quanti Tray-menetelmällä.<br />
Clostridium perfringens määritettiin litrasta raakavettä Sosiaali- ja terveysministeriön<br />
asetuksessa STM 461/2000 kuvatulla menetelmällä. Giardia ja Cryptosporidium määritettiin<br />
suodattamalla 30 litraa näytevettä ja erottamalla kystat Dynabeads GC-combomenetelmällä.<br />
Salmonella määriteltiin standardin ISO 19250:2010 mukaisella menetelmällä<br />
5 litrasta näytevettä ja kampylobakteerit standardin ISO17995:2005 mukaisella<br />
menetelmällä niin ikään 5 litrasta näytevettä. Norovirusanalyysi tehtiin RT-PCRmenetelmällä<br />
(polymeraasiketjureaktio) 4 litrasta näytevettä. Analyysit tehtiin MetropoliLabissa<br />
Viikissä, lukuun ottamatta norovirusanalyysiä joka tehtiin Helsingin yliopiston<br />
Elintarvikehygienian ja ympäristöterveyden osastolla.<br />
4.5 Täyden mittakaavan otsonoinnin mallinnus<br />
Veden virtausta, syöttökaasun liukenemista ja sekoittumista Pitkäkosken ja Vanhankaupungin<br />
otsonointiprosesseissa tutkittiin virtauslaskennan (CFD) avulla. Otsoni<br />
mallinnettiin inerttinä skalaarina, joka siirtyi kaasufaasista nestefaasiin. Suurin osa simuloinneista<br />
toteutettiin vakiotilan ratkaisuina. Täydessä mittakaavassa on hyvin hankalaa<br />
tehdä merkkiainekokeita, joten viipymäaikajakauman selvittämiseksi tehtiin myös<br />
aikariippuvia simulointeja. Virtausmallinnuksen teki Pasi Moilanen Process Flow Ltd<br />
Oy:stä. Simulointien pohjana olivat laitosten otsonoinnin kontaktialtaiden ja niiden jälkeisten<br />
kanavien geometriatiedot (kuvat 3.3 ja 3.4). Menetelmän etuna on se, että se<br />
perustuu suoraan perusfysiikkaan (aine- ja liikemäärätaseisiin), eikä käytä semiempiriisiä<br />
korrelaatoita. Virtausmallinnus mahdollistaa paikallisten vaihteluiden ja<br />
epäideaalisen sekoittumisen tarkastelun, mikä on selkeä parannus ylesesti mitoituksessa<br />
käytettyyn tulppavirtaus- ja ideaalisekoitusolettamiin. (Moilanen 2012b) Simulointien<br />
reunaehdot on esitetty taulukossa 4.4.