Otsonointiprosessin desinfiointitehon optimointi talousveden ...
Otsonointiprosessin desinfiointitehon optimointi talousveden ...
Otsonointiprosessin desinfiointitehon optimointi talousveden ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
37<br />
3 TALOUSVEDEN VALMISTUSPROSESSI<br />
3.1 Monen esteen periaate vedenpuhdistuksessa<br />
Turvallisen <strong>talousveden</strong> valmistus pintavedestä perustuu monen esteen periaatteeseen<br />
(multibarrier approach). Moniesteisyys turvaa vedenpuhdistusprosessin toimintavarmuuden<br />
normaaleista tehon vaihteluista huolimatta. Esimerkiksi vuodenaikojen vaihtelu,<br />
prosessin muutos- tai huoltotoimet saattavat aiheuttaa muutoksia puhdistustehossa.<br />
Moniesteisyys turvaa veden laadun siinäkin tilanteessa että yksi prosessivaihe epäonnistuu.<br />
Tavallisesti esteitä ovat ainakin raakavesilähteen suojaaminen, koagulaatio,<br />
flokkulaatio ja sedimentaatio, suodatus, desinfiointi sekä vedenjakeluverkoston suojaaminen.<br />
HSY:n vedenpuhdistusprosessissa toteutuvat kaikki nämä ja lisäksi käytössä on<br />
vielä aktiivihiilisuodatus ja UV-käsittely. Tässä kappaleessa 3 esitellään vedenpuhdistusprosessin<br />
vaiheet yleisesti ja erityisesti niiden merkitys mikro-organismien poistumisen<br />
kannalta.<br />
3.2 Raakaveden hankinta<br />
Helsingin Pitkäkosken ja Vanhankaupungin vedenpuhdistuslaitokset saavat raakavetensä<br />
Päijänteestä. Vesi johdetaan Keski-Suomesta pääkaupunkiseudulle 120 kilometrin<br />
pituisessa kalliotunnelissa. Raakavedenottamo sijaitsee Asikkalassa, jossa vesi otetaan<br />
26 metrin syvyydestä 350 metriä rannasta. Veden lämpötila vaihtelee vuodenaikojen<br />
mukaan 0,5 ja 11 asteen välillä. Veden viipymä tunnelissa on noin viikko. Päijännetunneli<br />
yhdistyy ennen päättymistään Silvolan tekoaltaaseen Pitkäkosken vedenpuhdistuslaitoksen<br />
pohjoispuolelle. Silvola toimii tasausaltaana johon ylimääräinen vesi johdetaan<br />
ja josta saadaan tarvittaessa lisävettä. Tunneli päättyy Pitkäkosken laitoksella olevaan<br />
pystykuiluun, josta osa raakavedestä johdetaan edelleen Vanhaankaupunkiin raakavesitunnelia<br />
pitkin. HSY ottaa tunnelista vettä noin 3 m 3 /s. Erityistilanteissa Päijännetunnelin<br />
ollessa suljettu, varavetenä käytetään Vantaanjoen ja sen latvajärvien vettä.<br />
Tunneli on viimeksi ollut pois käytöstä vuonna 2008 tunnelin eteläpään peruskorjauksen<br />
vuoksi. Tunnelista otettavan raakaveden TOC-pitoisuus on noussut vuoden 2008 tasolta<br />
6,0 tasolle 6,8 mg/l ja hapettuvien orgaanisten yhdisteiden määrää kuvaava kaliumpermanganaattiluku<br />
vastaavasti 20…23 mg/l. (HSY 2011, Härkki 2012)<br />
Raakaveden mikrobiologinen laatu on erittäin hyvä. Pintavaluntana Päijänteeseen<br />
pääsee varmasti indikaattori- ja ulosteperäisiä bakteereja, mutta Asikkalan raakavedenottokohta<br />
on niin kaukana rannasta ettei valunnalla ole suurta vaikutusta. Raakavedestä<br />
analysoidaan säännöllisesti E. coli, koliformiset bakteerit, heterotrofinen pesäkeluku<br />
(22 °C) ja kokonaisbakteeripitoisuus (R2A). Ulosteperäistä saastumista indikoivaa