Otsonointiprosessin desinfiointitehon optimointi talousveden ...
Otsonointiprosessin desinfiointitehon optimointi talousveden ...
Otsonointiprosessin desinfiointitehon optimointi talousveden ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
22<br />
Taulukko 2.2 Otsonin CT-arvoja eri bakteereille.<br />
Mikrobi<br />
E.Coli<br />
E.Coli ATCC<br />
25922<br />
Bacillus subtilis,<br />
itiöt<br />
Clostridium<br />
perfringens,<br />
itiöt<br />
Pseudomonas<br />
aeruginosa<br />
Pseudomonas<br />
aeruginosa<br />
ATCC 27853<br />
Salmonella<br />
typhimurium<br />
Shigella sonnei<br />
inaktivaatio CT<br />
lämpötila<br />
(%) (mg/l)*min (°C)<br />
pH lähde<br />
99 0,02 5 6-7 Hoff (1986)<br />
90 0,57-0,79 25<br />
Lezcano et al.<br />
7,2<br />
(1999)<br />
99<br />
0,006-<br />
Langlais et al.<br />
1<br />
0,02<br />
(1991)<br />
99 0,72 8,5<br />
Smeets et al.<br />
8<br />
(2006)<br />
99,9 0,83 7<br />
Smeets et al.<br />
8<br />
(2006)<br />
99,9 0,61 10 7,7 Hijnen et al. (2004)<br />
99,9 1,46 10 7,4 Hijnen et al. (2004)<br />
90 0,38-0,53 25<br />
Lezcano et al.<br />
7,2<br />
(1999)<br />
80 4,2 10 7,8 Hijnen et al. (2004)<br />
99,4 2,96 10 7,7 Hijnen et al. (2004)<br />
90 0,27-0,7 25 7,2<br />
90 0,87-3,2 25 7,2<br />
90 1,1-2,1 25 7,2<br />
99,995 0,43 24 7<br />
90 0,88-1,4 25 7,2<br />
Lezcano et al.<br />
(1999)<br />
Lezcano et al.<br />
(1999)<br />
Lezcano et al.<br />
(1999)<br />
Farooq & Akhlaque<br />
(1983)<br />
Lezcano et al.<br />
(1999)<br />
Bakteerien inaktivaatiossa otsonin avulla on useita massansiirto- ja reaktiovaiheita.<br />
Ensin otsoni leviää lähelle bakteerisolun pintaa ja sitten tunkeutuu solukalvoon ja sytoplasmaan.<br />
Desinfiointikemikaalin syötöstä inaktivaatioprosessin alkamiseen on havaittavissa<br />
lag-vaihe, jolloin desinfiointia ei tapahdu. Lag-vaiheen kesto pienenee inaktivaatiolämpötilan<br />
noustessa. (Fernando & Othman 2006)<br />
Virukset<br />
Virukset ovat hyvin pieniä, geneettistä informaatiota sisältäviä taudinaiheuttajia, joita ei<br />
voida varsinaisesti pitää elävinä organismeina. Viruksilta puuttuu aineenvaihdunta ja ne<br />
voivat monistua ainoastaan isäntäsoluun liittyneinä. Viruspartikkeli eli virioni muodostuu<br />
ympäröivästä proteiinikuoresta eli kapsidista, ja sen sisällä olevasta nukleiinihaposta,<br />
joka voi olla joko DNA tai RNA. Bakteriofaageiksi kutsutaan viruksia, jotka infektoivat<br />
bakteereja omalla geneettisellä materiaalillaan. (Brock et al. 1997)<br />
Otsoni vaikuttaa ensimmäisenä kapsidiin ja erityisesti sen sisältämiin proteiineihin.<br />
Otsoni aiheuttaa muutoksia niissä kapsidin alueissa, joilla virus kiinnittyy isäntäsoluun.<br />
Korkeat otsonipitoisuudet tuhoavat kapsidin kokonaan. Otsonin vaikutus sekä RNA-