LISÃÃ VAKAUTTA AFRIKKAAN
LISÃÃ VAKAUTTA AFRIKKAAN
LISÃÃ VAKAUTTA AFRIKKAAN
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Luku 5<br />
EU:n kehitysyhteistyöraportti 2009<br />
1. RESILIENSSIN VAHVISTAMINEN<br />
Sopeutumis- tai kestokyvyn eli resilienssin käsite on peräisin luonnontieteistä, ja se tarkoittaa järjestelmän<br />
kykyä sopeutua häiriöön ja säilyttää perustoimintonsa muuttumattomina. 3 Järjestelmän resilienssiä on<br />
siten arvioitava suhteessa sen toimintoihin. Kun resilienssillä viitataan talousjärjestelmään, tarkoitetaan<br />
markkinoiden ja niiden tukirakenteiden valmiutta kohdentaa tehokkaasti resursseja tai tarjota keskeisiä<br />
palveluja (Perrings 2006, s. 418). Kun resilienssillä viitataan sosioekonomiseen järjestelmään, tarkoitetaan<br />
sen valmiutta antaa yhteiskunnan jäsenten tavoitella hyvinvointia ja täyttää tarpeensa ja toiveensa, joita<br />
he eivät voisi täyttää yksin yhteiskunnan ulkopuolella.<br />
Järjestelmän resilienssiä, joka on luontaisesti dynaaminen käsite, voidaan mitata arvioimalla sen valmiutta reagoida muutoksiin<br />
ja kriiseihin aktivoimalla tarvittavat sopeutumismekanismit (tietoruutu 5.1).<br />
Tietoruutu 5.1: Resilienssin ja haavoittuvuuden määrittelyä<br />
Resilienssi ja haavoittuvuus ovat käsitteitä, joita sovelletaan monilla tieteenaloilla kansantaloudesta psykologiaan ja<br />
ekologiasta turvallisuuteen. Muiden määritteiden tavoin näiden termien käyttö on usein epätarkkaa ja sekavaa ja tulkinta<br />
vaihtelevaa. Tässä raportissa käytetään seuraavia määritelmiä:<br />
Resilienssi tarkoittaa ”järjestelmän kykyä sietää häiriöitä ja kokea muutoksia ja silti säilyttää tehtävänsä, rakenteensa,<br />
identiteettinsä ja reaktionsa ulkoisiin tekijöihin muuttumattomina”. Tämän määritelmän on kehittänyt resilienssiä käsittelevä<br />
monitieteellinen tutkimusverkosto Resilience Alliance, joka on tutkinut aihetta vuodesta 1999.<br />
Haavoittuvuus tarkoittaa henkilön, ryhmän tai järjestelmän alttiutta vahingoittua kriisien seurauksena. Haavoittuvuus<br />
on kriisien ja stressitilanteiden koon ja esiintymistiheyden, kriiseille altistumisen ja kriiseihin reagoimisvalmiuden eli<br />
resilienssin tulos.<br />
Rakenteellinen haavoittuvuus tarkoittaa haavoittuvuutta sellaisten tekijöiden suhteen, jotka ovat pysyvästi riippuvaisia<br />
järjestelmän valmiudesta reagoida muutoksiin ja kriiseihin. Rakenteellinen haavoittuvuus on siten riippuvaista kriisien ja<br />
stressitilanteiden koosta ja esiintymistiheydestä sekä alttiudesta kriiseille.<br />
Resilienssi on myös kestävän kehityksen tärkeä osatekijä. Jotta ihmisten jatkuva hyvinvointi voidaan turvata, on vähennettävä<br />
sosioekonomisten ja ekologisten järjestelmien kuormitusta. Resilienssi tarkoittaa mukautumista muutoksiin ja uusiin stressitilanteisiin.<br />
Resilienssi on kestävän kehityksen kannalta ratkaisevaa, koska kriisit, häiriöt ja muuttuvat olosuhteet ovat väistämättömiä ja yleensä<br />
arvaamattomia. Tarve vähentää sosioekonomisiin järjestelmiin kohdistuvaa painetta on myös kestävän kehityksen kannalta<br />
välttämätöntä, koska nämä voimatekijät voivat heikentää resilienssiä.<br />
2. MITÄ RESILIENSSIIN PERUSTUVA LÄHESTYMISTAPA TARKOITTAA<br />
Resilienssiin perustuvalla lähestymistavalla on monitahoisia ja mahdollisesti kauaskantoisia vaikutuksia<br />
kehitysyhteistyökeskusteluun. Se vaikuttaa kehitysyhteistyön asialistan painopisteisiin, kehitysapupolitiikan<br />
suunnitteluun ja tarkoituksenmukaiseen analyyttiseen kehykseen. Resilienssinäkökulma tarkoittaa sitä,<br />
että hyväksytään muuttumattomuusajatteluun perustuvan politiikan rajallisuus. 4 Tämän lähestymistavan<br />
soveltamisesta voi myös syntyä uusia tavoitteita ja kompromissiratkaisuja.<br />
2.1 PITKÄN JA LYHYEN AIKAVÄLIN NÄKÖKULMIEN ETUJA JA HAITTOJA<br />
Nykyisten käytäntöjen välinen mahdollinen jännite johtuu tarpeesta reagoida nopeasti hätätilanteisiin, mikä voi vaarantaa pitkän<br />
aikavälin kehityksen. Esimerkiksi humanitaarinen elintarvikeapu ja kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen palvelujen<br />
tarjonta suojaavat ihmisiä äärimmäisissä riskitilanteissa, mutta maatalouden kehitys on todennäköisesti vähäistä sosioekonomisissa<br />
järjestelmissä, jotka ovat erittäin riippuvaisia elintarvikeavusta. 5 Vaarana on, että ulkopuolisten toimijoiden hallinnoimat erilliset<br />
rakenteet ohittavat valtion sisäiset instituutiot ja estävät niiden vahvistumisen. 6 Tätä vaaraa ei kuitenkaan pidä liioitella. Kiireelliset<br />
3<br />
Holling (1973) määrittelee resilienssin käsitteen seuraavasti: se tarkoittaa sitä, miten paljon häiriöitä järjestelmä sietää muuttumatta toiseksi järjestelmäksi.<br />
4<br />
Folke 2006.<br />
5<br />
Alinovi ja Russo 2009.<br />
6<br />
Manor 2007.<br />
72