LISÃÃ VAKAUTTA AFRIKKAAN
LISÃÃ VAKAUTTA AFRIKKAAN
LISÃÃ VAKAUTTA AFRIKKAAN
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
EU:n kehitysyhteistyöraportti 2009<br />
Valtiorakenteiden kehittäminen ja sosiaalinen koheesio<br />
valtiorakenteiden ja yhteiskuntasopimuksen täydelliseen uudistamiseen tähtääviä kunnianhimoisia suunnitelmia. Koska<br />
valtiorakenteiden kehittäminen on vahvasti poliittinen prosessi, paikallisen tilanteen tunteminen, alhaalta ylöspäin suuntautuva<br />
ja kannustimiin sopiva lähestymistapa ovat kansainvälisten toimien onnistumismahdollisuuksien lisäämisen kannalta ratkaisevia.<br />
2. SOSIAALINEN KOHEESIO JA VALTIORAKENTEIDEN KEHITTÄMISEN AINEETTOMAT<br />
ULOTTUVUUDET<br />
Valtiorakenteiden kehittämisen käsite on viime vuosina muuttanut muotoaan huomattavasti. Vielä<br />
1990-luvulla painopiste oli virallisten instituutioiden ja valtion toimintakyvyn kehittämisessä ja<br />
vahvistamisessa. Viime aikoina on kuitenkin alettu nähdä, että valtiota ei voi käsitellä erillisenä asiana,<br />
ja että valtion ja yhteiskunnan väliset suhteet ovat valtiorakenteiden kehittämisprosesseissa keskeisiä.<br />
On alettu ymmärtää, että valtiorakenteiden kehittämisen ja erityisesti valtiorakenteiden vastuullisen<br />
kehittämisen perusta 4 on tehokas poliittinen prosessi, jossa kansalaiset ja valtiot neuvottelevat kummankin<br />
tarpeista, velvollisuuksista ja odotuksista. 5 Epävakaassa tilanteessa tällainen tehokas prosessi puuttuu.<br />
Esimerkiksi valtiorakenteiden heikkous liittyy myös vallanvalinnan mekanismeihin, joita joskus vääristävät<br />
etniset tai uskonnolliset siteet, valtionjohdon vähäinen tai olematon valvonta sekä se, että kansa ei osallistu<br />
poliittiseen päätöksentekoon. Tämä muutos on asettanut legitimiteetin käsitteen – sekä keinona kehittää<br />
valtion toimintavalmiutta että itsessään – valtiorakenteiden kehittämisohjelman keskiöön.<br />
Valtiorakenteiden vahvistamisessa painopiste on siirtynyt ylhäältä alaspäin suuntautuvasta lähestymistavasta (jossa keskitytään<br />
valtion toimijoihin ja kansallisiin eliitteihin) alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan, jossa valtio ja yhteiskunta<br />
yhdistetään ja toimitaan kansalaisyhteiskunnan kautta. 6 Edelleen painopiste on liian usein eliiteissä ja keskitetyissä ja virallisissa<br />
instituutioissa (tietoruutu 7.6). Sen sijaan, että edistettäisiin osallistavampaa poliittista prosessia, toimitaan vain kansallisella tasolla<br />
paikallisen sijasta. 7 Kansainvälisellä yhteisöllä on myös ollut taipumus keskittyä valtiorakenteiden kehittämisen teknisiin näkökohtiin<br />
(esimerkiksi julkishallinnon työntekijöiden koulutusohjelmiin), koska niitä pidetään vähemmän päällekäyvinä ja epäpoliittisina.<br />
Jos valtiorakenteiden kehittämiseen ei sisällytetä valtiorakenteiden toimintavalmiuden parantamisen lisäksi yleisemmin kansalaisten,<br />
eri sosiaaliryhmien ja valtion välistä neuvotteluprosessia, on vaarana, että keskityttäessä yksinomaan toimielinten kehittämisen<br />
teknisiin näkökohtiin jätetään huomioon ottamatta valtion toimintavalmiuden ja sosiaalisten odotusten yhteensovittamiseen<br />
tähtäävän poliittisen prosessin dynamiikka. Valtion epävakaus on syvästi poliittinen ilmiö, jolle on luonteenomaista sellaisten<br />
tehokkaiden poliittisten prosessien puuttuminen, joilla saataisiin valtion toimintakyky ja sosiaaliset odotukset tasapainoon.<br />
Siksi keskittyminen pelkästään muodollisiin näkökohtiin ei todennäköisesti palauta yhteiskuntasopimuksen perusteena olevien<br />
poliittisten prosessien toimivuutta. Valtiorakenteiden toimintavalmiuden kehittämistä on tuettava ja täydennettävä toimilla, joissa<br />
otetaan huomioon se, mikä merkitys on käsityksillä ja odotuksilla, alhaalta ylöspäin suuntautuvilla neuvotteluilla sekä sillä, miten<br />
paljon kansalaiset kokevat olevansa edustettuina valtiorakenteissa.<br />
2.1 VALTIORAKENTEIDEN KEHITTÄMISEN AINEETTOMIEN ULOTTUVUUKSIEN MERKITYS<br />
Kansainvälisessä valtiorakenteiden kehittämistoiminnassa ei voida ohittaa valtiorakenteita tukevia sosiaalisia ja kulttuurisia<br />
osatekijöitä. Maan hallintorakenteen tuntemusta voidaan parantaa tarkastelemalla sitä, miten historia ja kulttuuri muovaavat<br />
kansalaisten käsityksiä siitä, keitä valtaa pitävät ovat ja mitkä ovat vaikutusvaltaisimmat epäviralliset instituutiot. Nämä aineettomat<br />
ulottuvuudet voivat esimerkiksi vaikuttaa poliittisiin ja oikeudellisiin uudistuksiin. Yhteiskunnan jakaminen etnisten, uskonnollisten,<br />
rodullisten ja alueellisten ulottuvuuksien mukaan saattaa vaikuttaa vaaliprosessien toimivuuteen. Kun perustuslakia laaditaan tai<br />
tarkistetaan, voidaan kansalaisten valistuskampanjoilla ja kansalaisten näkemykset huomioon ottavilla keskustelumekanismeilla<br />
varmistaa konsensus ja luoda luottamuksen ja kunnioituksen tunnetta perustuslakia kohtaan. Yhteiset arvot, uskomukset, käsitykset<br />
ja kulttuuriarvot ovat myös turvallisuusuudistusten tärkeitä osatekijöitä (tietoruutu 7.1).<br />
4<br />
Whaites 2008.<br />
5<br />
OECD/DAC 2008.<br />
6<br />
Pouligny 2009.<br />
7<br />
Yksityiskohtainen tutkimus paikallisten toimijoiden eduista on teoksen Kaplan (2009) niteessä 1B.<br />
91<br />
EU:N<br />
KEHITYSYHTEISTYÖRAPORTTI