LISÃÃ VAKAUTTA AFRIKKAAN
LISÃÃ VAKAUTTA AFRIKKAAN
LISÃÃ VAKAUTTA AFRIKKAAN
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Luku 7<br />
EU:n kehitysyhteistyöraportti 2009<br />
LUKU 7 -<br />
VALTIORAKENTEIDEN KEHITTÄMINEN JA SOSIAALINEN KOHEESIO<br />
Valtiorakenteiden kehittämisestä on tullut kansainvälisen kehitysyhteisön johtava tavoite. Tällä hetkellä<br />
lähes kaikki suuret avunantajat ilmoittavat valtiorakenteiden kehittämisen yhdeksi päätavoitteekseen<br />
varsinkin epävakaissa valtioissa. 1 Yksimielisyys siitä, että epävakaissa maissa tarvitaan kauaskantoisia<br />
toimia, on kasvanut, ja Washingtonin konsensuksen jälkeisenä aikana on tunnustettu valtiorakenteiden<br />
ratkaiseva osuus kehitysprosessissa. Kuten Afrikan komissio korosti vuoden 2005 raportissaan, instituutiot<br />
ovat kehityksen kannalta oleellisia ja valtioilla on ratkaiseva osuus muutosten saavuttamisessa, jotta<br />
vuosituhattavoitteet voidaan täyttää ja ylläpitää. Kansainvälisen yhteisön toimilla epävakaissa maissa<br />
on myös lyhytaikaisempia tavoitteita, joiden yhteydessä valtiorakenteita pidetään selviönä. OECD:n<br />
periaatteissa kuitenkin vakuutetaan, että kansainvälisten toimien pitkäaikaisena visiona epävakaissa<br />
maissa on auttaa kansallisia uudistajia kehittämään tehokkaat, legitiimit ja kestävät valtiorakenteet. 2<br />
Kansainvälisellä yhteisöllä pitää kuitenkin olla realistiset odotukset siitä, miten paljon tähän kotimaiseen prosessiin voidaan vaikuttaa.<br />
Tuen antaminen valtiorakenteiden vahvistamiseksi ei ole pelkästään tekninen tehtävä. Valtiorakenteiden kehittäminen on prosessi,<br />
joka edellyttää kansalaisuustunteen luomista, ja se käsittää yksilöiden, kansalaisyhteiskunnan ja yhteisöjen valtioon liittyvät yhteiset<br />
arvot, odotukset ja käsitykset. Eri tilanteisiin reagoivien, toimintakykyisten ja vastuullisten instituutioiden kehittäminen edellyttää<br />
myös veronkantovalmiuksien ja alhaalta ylöspäin suuntautuvien neuvottelumekanismien parantamista.<br />
Euroopassa tehokkaiden ja vakaiden valtioiden kehittyminen kesti satoja vuosia ja prosessin juuret olivat syvällä kansainvälisessä<br />
sodankäynnissä (luku 3). Ajatukselle siitä, että epävakaat valtiot voitaisiin muuttaa Weberin ideaalin mukaisiksi lyhyellä aikavälillä,<br />
ei löydy paljoakaan tukea. Monissa Afrikan maissa epävakaat valtiorakenteet ovat lähtöisin siirtomaavallan ajalta, jolloin maita<br />
yritettiin kehittää länsimaisen mallin mukaisesti laatimalla alueperiaatetta ja määräysvaltaa koskevia sääntöjä. Tärkeä haaste<br />
maanosan valtiorakenteiden kehittämisessä on yhteisen identiteetintunteen vakiinnuttaminen ja kestävien virallisten rakenteiden<br />
kehittäminen. Euroopan valtiorakenteiden kehittämisen mallista voi olla vain vähän hyötyä Afrikan väestöjen ja vallanpitäjien<br />
pyrkimyksille kehittää toimivia ja legitiimejä valtioita.<br />
1. VALTIO TAKAISIN PARRASVALOIHIN<br />
Jotta valtioista voidaan kehittää entistä legitiimimpiä ja edustuksellisempi, ja jotta ne palvelisivat<br />
hyvin kansalaisiaan vallanpitäjien etujen ajamisen sijaan, valtion viralliset ja epäviralliset perusteet on<br />
muotoiltava uudelleen. Tämä on sinällään pitkän aikavälin ponnistus. Valtiojärjestystä heikentävien ja<br />
valtion ja yhteiskunnan toisiinsa sitomisen tuntemuksen ja järjestelyjen uudelleenmäärittely edellyttää<br />
sitä, että löydetään valtarakenteiden ydin ja muutetaan rakenteita perusteellisesti. Se on todennäköisesti<br />
erittäin vaikeaa ja arkaluonteista varsinkin, jos otetaan huomioon se, että valtiota pyritään etenkin<br />
konfliktin jälkeisissä tilanteissa väistämättä ja hyvin todellisessa mielessä kehittämään mieluummin<br />
neuvottelemalla ja tekemällä kompromisseja kuin perusteita muuttamalla.<br />
Valtiorakenteiden kehittäminen on sisäsyntyinen prosessi, jota kansainvälinen yhteisö voi tukea mutta ei johtaa. Yksinkertaisimmillaan<br />
valtiorakenteiden kehittäminen tarkoittaa kansallisten tahojen toimia (ajoittain kansainvälisten tahojen avulla) valtiorakenteiden<br />
perustamiseksi, uudistamiseksi ja lujittamiseksi silloin, kun ne ovat uhkaavasti heikentyneet tai puuttuvat kokonaan. 3<br />
Valtiorakenteiden kehittämisessä on toisin sanoen kyse legitimiteetin ja valtiorakenteiden toimintakyvyn kehittämisestä, jotta<br />
valtio voi tuottaa kansalaisilleen peruspalveluja: turvallisuutta, oikeutta ja oikeusjärjestystä, kouluja, terveydenhuoltoa, käymälöitä<br />
ja vettä kansalaisten odotusten mukaisesti.<br />
Kokemukset puuttumisesta valtiorakenteiden kehittämiseen osoittavat, että kansainvälisten toimien kirjon kummallakin ääripäällä<br />
on vain vähän mahdollisuuksia onnistua: Pienimuotoisesti rauhanturvaamiseen keskittyminen ei voi toimia sen paremmin kuin<br />
pyrkimys tehdä kaikenkattavat rakenteelliset suunnitelmatkaan. Niitä tarkoituksenmukaisemmalta vaikuttaa vaiheittainen<br />
lähestymistapa, joka perustuu realistisiin odotuksiin siitä, mitä kansainvälisillä toimilla voidaan saavuttaa. Valtiorakenteiden<br />
kehittämiseen puuttumisen yleisenä perusteena pitäisi olla, että tartuttaisiin kaikkiin mahdollisuuksiin paikan päällä ja vältettäisiin<br />
1<br />
Fritz ja Rocha Menocal 2007.<br />
2<br />
OECD/DAC 2007.<br />
3<br />
Caplan 2005.<br />
90