Me Rakentajat kesä 2008 - Rakentaja.fi
Me Rakentajat kesä 2008 - Rakentaja.fi
Me Rakentajat kesä 2008 - Rakentaja.fi
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Hinta 6,50 €<br />
1
Ei dramatiikkaa asuntomarkkinoilla<br />
Pientalorakentajan budjettiin sisältyy lähes aina vanhasta<br />
asunnosta saatava hinta, jonka osuus kokonaisbudjetista<br />
saattaa olla merkittäväkin. Myynnin oikea ajoitus on lisäksi<br />
tärkeä tekijä. Kysymmekin, mitä mieltä Kiinteistömaailman<br />
toimitusjohtaja Tommi Rytkönen on asuntokaupan<br />
tilanteesta kesällä <strong>2008</strong>.<br />
Asuntokaupassa mennään vähintään viime vuoden tahdissa.<br />
Suomen asuntokaupan kokonaisvolyymi on ollut pitkään<br />
noin 95.000-100 000 asuntokauppaa vuodessa. Seuraamme<br />
Kiinteistömaailmassa tietenkin koko ajan tilannetta<br />
peilaten sitä pitkän ajanjakson kehittymiseen ja muutoksiin,<br />
jotka saattavat olla paikallisesti merkittäviä, ei niinkään<br />
valtakunnan tasolla. Asuntokaupan yleisin kohde on<br />
kerrostalokaksio, jonka myyntiaika on tällä hetkellä noin<br />
60 päivää, kun se on ollut aiemmin noin 45 päivää. Myyjän<br />
kannalta tämä siis tarkoittaa vain noin parin viikon lisäaikaa.<br />
Ostajan näkökulmasta<br />
tilanne on<br />
sellainen, että kun<br />
myyntiaika on 30 %<br />
aiempaa pidempi, on<br />
markkinoilla vastaava<br />
määrä asuntoja enemmän<br />
tarjolla. Ei tämä<br />
nyt sen dramaattisempaa<br />
ole. Korostan vielä,<br />
että valtakunnan<br />
keskitaso ei toki kuvasta<br />
tilannetta kaikilla<br />
paikkakunnilla, joskaan<br />
kovin suuria eroja<br />
ei sittenkään ole ainakaan<br />
eri isompien<br />
kaupunkien välillä.<br />
Pienempien paikkakuntien<br />
osalta saattaa<br />
kuukausitasolla näkyä<br />
tilastoharhaa, kun volyymit<br />
ovat pienempiä.<br />
Asuntojen hintakehitys<br />
jatkuu nyt maltillisempana<br />
jatkuen<br />
ennusteiden mukaan<br />
noin 2-3 %:n vuosinousuna.<br />
Asunnon<br />
myyjän ei juurikaan<br />
kannata odottaa, että<br />
hintataso nousisi nopeasti<br />
ja asunnosta<br />
saisi esimerkiksi 1-2<br />
vuoden kuluttua merkittävästi<br />
paremman<br />
hinnan. En toisaalta<br />
usko hintojen myöskään laskevan, joten asuntoa ei kannata<br />
sen pelossa myydä, varsinkaan, jos joutuu ottamaan tilalle<br />
vuokra-asunnon, joka on kustannuserä sekin. Asuntokaupassa<br />
näkyy nyt harkinnan lisääntyminen, jonka aiheuttajana<br />
on tietysti inflaatiosta johtuva lievä koronnousu. Nyt<br />
ollaan noin 6 %.n tasossa, joka on vielä ihan maltillsella<br />
tasolla. Toisaalta, lainanottajahan voi aina harkita ottavansa<br />
osan korosta vaihtuvana ja osan kiinteällä, eikä valitse automaattisesti<br />
korkoa "päivän hinnoilla". Korot olisi osattava<br />
mitoittaa niin, että jäisi hieman pelivaraa. Muutenkaan<br />
Suomen taloudessa ei näy radikaaleja muutoksia, esimerkiksi<br />
työllisyys näyttää pysyvän edelleen hyvällä tasolla.<br />
Jos varovaisuus onkin lisääntynyt, niin toisaalta asuntomarkkinat<br />
ovat myös vakautuneet, tilanteeseen on sopeuduttu.<br />
Asunnon myynti on mietitty tai ratkaistu ennen ostopäätöstä<br />
uudesta. Pari asiaa on lyhyen ajan sisällä muuttunut;<br />
esimerkiksi 1Ω vuoden päässä valmistuvan asunnon<br />
osto paperilla on vähentynyt.<br />
Myös ostettavan<br />
asunnon sijainti<br />
ei ole enää niin tarkasti<br />
määritelty alueellisesti.<br />
Suomalaiset<br />
vaihtavat asuntoa pääosin<br />
tarpeen mukaan.<br />
Kun tarvitaan yksi<br />
huone lisää, ostetaan<br />
sen verran isompi<br />
asunto. Useat tietysti<br />
harkitsevat esimerkiksi<br />
perheen kasvaessa<br />
myös omakotitalon<br />
rakentamista, jonka<br />
osarahoituksena käytetään<br />
vanhasta asunnosta<br />
saatavaa hintaa.<br />
Itse suosittelisin esim.<br />
rakentajalle, että asunnon<br />
myynti aloitettaisiin<br />
noin kuusi kuukautta<br />
ennen muuttopäivää<br />
ottamalla yhteyttä<br />
kiinteistönvälittäjään,<br />
joka tuntee<br />
paikkakunnan hintatason<br />
sekä kysynnän<br />
ja tarjonnan volyymit.<br />
Kun lähdetään keskimääräisestä<br />
myyntiaikaennusteesta<br />
ja jos<br />
saadaan vielä sovittua<br />
ostajan kanssa 2-3<br />
kuukauden vapautumisaika,<br />
niin aikataulu<br />
pätee.<br />
2
Sisällysluettelo<br />
Länsirannikon merelliset messut ........................... 5<br />
Tiilerin lomaparatiisi valmistuu aikataulussa ......... 6<br />
Eikka-mökkiin Vallox-ilmanvaihto ......................... 9<br />
Loma-asuntojen muutostöissä<br />
on muistettava ilmanvaihtomäärykset.................... 9<br />
Kattolaatta kruunaa hirsisen messutalon .............. 10<br />
EU-normit alkavat olla arkipäivää ........................ 12<br />
<strong>Me</strong>ri ja kasvit ....................................................... 14<br />
Vesikiertoinen lattialämmitys<br />
lattiaremontin yhteydessä .................................... 16<br />
Rakennetaan lasten kanssa ................................... 18<br />
Hillityt pihakivetykset tulevat .............................. 20<br />
Ei tuleva lastenhuone, vaan Monitoimihuone...... 22<br />
<strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong>-seurantakohteissa jokaiselle jotakin .. 23<br />
<strong>Me</strong>tallinhohtoa ja kansainvälistä tunnelmaa<br />
Pukkilan laatoilla ................................................. 24<br />
Passiivitalo passaa Vantaalle .................................. 26<br />
<strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong>-sivusto rakentaa oman<br />
palveluosaston myös taloyhtiöille ........................ 28<br />
Hyvin suunniteltu ja asennettu<br />
ilmanvaihto toimii ............................................... 30<br />
Kattolyhdyillä kuutamovaloa ............................... 32<br />
Ilmanvaihto ja lattialämmitys<br />
voivat hyödyntää toisiaan .................................... 34<br />
Miksi ja milloin home kasvaa rakenteissa ............ 36<br />
Onko rakentamisen laatu parantunut? ................. 38<br />
Muista jätevesijärjestelmän huolto ....................... 40<br />
Kolme tapaa rakentaa ........................................... 42<br />
Mukavuus ja energiatehokkuus edellyttävät<br />
tiiviitä ja hyvin eristettyjä rakenteita.................... 44<br />
Rauman sydän on tori ......................................... 46<br />
Rakentamisen kesä <strong>2008</strong> ..................................... 48<br />
Uudet tuulet ........................................................ 50<br />
Mistä energia?<br />
Tässäkin lehdessä on jo muutaman vuoden ajan puhuttu<br />
säännöllisesti energian tuottamisesta, sen muuntamisesta<br />
ja tietenkin säästämisestä. Kaikki rakentajat<br />
alkavat olla valistuneita siitä, että rakennusteknisin keinoin voidaan<br />
talon lämmitystarvetta vähentää oleellisesti. Näitä keinojahan<br />
ovat lämmöneristeen lisääminen, talon tiiveys, hallittu<br />
ilmanvaihto lämmön talteenottoineen, parhaan energialuokan<br />
kodinkoneet, hyvän u-arvon omaavien ikkunoiden ja ovien<br />
valinta sekä hyvin suunnitellut rakenneratkaisut.<br />
Aivan yhtä selvää lienee, että käyttötottumuksien pienellä<br />
muutoksella ja moderneilla säätöratkaisuilla voidaan pienentää<br />
asumisen aikaista energiankulutusta. Pitkälle viedyistä<br />
matalaenergia- ja passiivitalotalohankkeistakin voi lukea jo<br />
päivittäin. Kaikki myös tietävät: Rakentaminen on tänään<br />
halvempaa kuin huomenna, energian hinta – riippumatta<br />
tuotantotavasta – ei taida juurikaan laskea ja siinä missä energialampuilla<br />
säästetään, se viihde-elektroniikassa tuhlataan.<br />
Kolmas ulottuvuus ja näkökulma rakentamisessa on henkisen<br />
ja fyysisen energian riittäminen. Tämä on jäänyt keskusteluissa<br />
ja mielipidekirjoituksissa hieman taka-alalle. On<br />
toki tärkeätä, että itse kukin miettii ja toimii parhain päin<br />
ympäristön suojelemiseksi. Siinä meillä on kollektiivinen<br />
vastuu. Itsestä ja perheestä huolehtiminen onkin sitten jo<br />
enemmän yksilön mietittävää. Rakentamisessahan on kolme<br />
merkittävää asiaa, jotka saattavat murentaa ihmisen ja perheen.<br />
Ylimitoitettu tilantarve, ylioptimistinen aikataulu ja<br />
yliarviointi omasta osaamisesta ja / tai omasta ajankäytöstä.<br />
On helppo sanoa ja neuvoa, mutta olla samalla oikeassa: Tee<br />
hieman pienempi, älä muuta jouluna vaan vasta pääsiäisenä,<br />
varaa resursseja, muista hellittää, muista lomailla, muista<br />
perhettäsi. Suo itsellesi laiskottelua, vapaapäiviä ja jopa lomaa.<br />
Näin turvaat riittävän energiansaannin. Kun kerran huolehdit<br />
talosi energiansäästöstä, niin älä tuhlaa omaasikaan.<br />
Raimo Holopainen<br />
päätoimittaja<br />
3
Länsirannikon merelliset<br />
messut<br />
Suomen länsirannikolla asuvia hemmotellaan tänä kesänä<br />
kaksilla asumisen messuilla. Vapaa-ajan asumisen<br />
suurkatselmus järjestetään Porin Reposaaressa ja perinteiset<br />
asuntomessut Vaasan Suvilahdessa.<br />
Tämä vuosi on toistaiseksi viimeinen, kun samana kesänä<br />
järjestetään molemmat asumisen messut. Varsinkin länsirannikon<br />
ihmisille tämä on ainutlaatuinen tilaisuus vierailla<br />
vaikka molemmissa merenrantamessuissa, sillä välimatkahan<br />
on alle 200 km. Tosin samalla reissulla messuilu ei<br />
onnistu, sillä Vaasan messuportit avautuvat viikko Porin tapahtuman<br />
jälkeen. Tällä kertaa messuille - vaikka molemmille<br />
- kannattaa kyllä tulla kauempaakin, sillä messujen<br />
sisältö ja tarjonta ovat parasta vuosiin.<br />
UUDISTUNUT REPOSAARI<br />
Reposaari sijaitsee noin puolen tunnin päässä Porista, hieman<br />
Yyteristä pohjoiseen. <strong>Me</strong>ssualue on Reposaaren kärjessä,<br />
entisen Konepajan ja vehreän Kirkkorannan alueella.<br />
Uusi vapaa-ajan asumisen alue ja historiallinen vanha rakennuskanta<br />
pitsihuviloineen yhdistyvät luontevasti toisiinsa.<br />
<strong>Me</strong>ssuilla esitellään 30 näyttelyasuntoa, jotka eroavat toisistaan<br />
koon, materiaalien ja toteutustavan suhteen. Aivan<br />
messualueen takareunassa on kaksi mielenkiintoista kohdetta:<br />
vierasmaja Kutukämppä ja Eikan mökki. Alueen toisella<br />
reunalla sijaitsevat paljon ennakkomielenkiintoa herättäneet<br />
kelluvat asunnot. Välimaastossa on taas toinen toistaan<br />
upeampia merenrantamökkejä, joita täydentävät yksi<br />
omakotitalo, peruskorjauskohde ja Yyterin oheiskohteet.<br />
MERI HALLITSEE MYÖS VAASASSA<br />
Vaasan asuntomessut on rakennettu todelliselle "sisä<strong>fi</strong>lepaikalle",<br />
kauniiseen Suvilahteen, aivan meren rannalle siis<br />
sekin. Jo ensi silmäys messualueen sydämessä kertoo alueen<br />
luonnonläheisyyden ja kaupunkimaisen tiiviin rakentamisen<br />
syvästä harmoniasta. Ja katsottavaa riittää, sillä näyttelykohteita<br />
on lähes 50 ja niiden päälle muu kattava oheistarjonta<br />
sekä upea alue kokonaisuutena. Et voi olla kiertämättä<br />
aluetta kahden saaren kautta, joita yhdistää viehättävät<br />
sillat, joilta voi aluetta katsella ja kuvailla loputtomiin.<br />
Kummasteltavaa riittää myös alueen energiatekniikassa, jonka<br />
suhteen Suvilahti on omavarainen, sillä sähkö- ja lämmitysenergiaa<br />
tuotetaan niin meren pohjasta kuin läheiseltä<br />
kaatopaikaltakin. Ja jotta mykistys olisi täydellinen, on<br />
yhden kerrostalon katolla omakotityyppinen asunto. Vetovoimaisuutta<br />
on täälläkin rakennusmateriaalien monipuolisuus.<br />
Perinteisten puisten pohjalaistalojen rinnalla on hyvässä<br />
sopusoinnussa jyhkeitä hirsitaloja, tiilitaloja ja kokonainen<br />
kivitalokorttelikin.<br />
Loma-asuntomessut Porin Reposaaressa 13.6.-6.7.<strong>2008</strong><br />
Avoinna joka päivä klo 10-18<br />
Lippujen hinnat 11/8 Ä, perhelippu 25 Ä<br />
Katso myös www.pori.<strong>fi</strong>/loma-asuntomessut<br />
Asuntomessut Vaasassa 11.7.-10.8.<strong>2008</strong><br />
Avoinna joka päivä klo klo 10-18<br />
Lippujen hinnat 15/10 Ä, perhelippu 30 Ä<br />
Lisätietoa www.vaasa.<strong>fi</strong>/asuntomessut<br />
5
Tiilerin lomaparatiisi<br />
valmistuu aikataulussa<br />
Syksy ja talvi on saatu seurata Pelkosen pariskunnan rakentamista hieman<br />
uudella ajattelulla verrattuna tavalliseen lomarakentamiseen. Tiilerin<br />
lomaparatiisi on tehty siten, että sen huolettomasta ja hoitovapaasta<br />
rakenteesta nauttivat vielä seuraavatkin sukupolvet.<br />
teksti Jari Seppälä, kuvat Suorakanava<br />
6
Tiilirakentaminen ei vie tavallisesta<br />
pitkästä tavarasta rakentamiseen<br />
verrattuna sen enempää aikaa.<br />
Lopputulosta rakentajapariskunta<br />
kehuu vuolaasti ja toki tontilla on ollut<br />
monta hämmästelijää, joita tämä<br />
paikalla muurattu rakenne on saanut<br />
ihmettelemään ja ihastelemaan.<br />
Pelkosten rakennuksessa on huomioitu<br />
myös ympärivuotinen asuminen<br />
ja näin ollen lomaparatiisista tulee<br />
paikka, jonka käyttöaste on korkea. Ja<br />
mikä parasta – huvila sijaitsee erittäin<br />
luonnonkauniilla paikalla.<br />
TIILISEINÄN LÄMMÖNERISTYS<br />
Tiiliseinä on työtavasta johtuen luontaisesti<br />
ilmatiivis. Massiivinen rakenne<br />
tasaa myös lämpötilojen vaihteluita<br />
sisätiloissa. Tehokkaalla lämmöneristyksellä<br />
tiilitalosta on helppo tehdä matalaenergiatalo<br />
tai jopa passiivitalo.<br />
Eristeiden kiinnittämiseen tiilirunkoon<br />
tarvitaan tiilisiteet. Siteinä käytetään<br />
metallisia, ruostumattomia n. 4<br />
mm paksuisia puikkoja tai lankoja, joita<br />
kutsutaan ramloiksi. Määrä on yleensä<br />
4 kpl/m2. Nämä voidaan asentaa rungon<br />
muuraustyön yhteydessä tiilen<br />
saumaan tai sitten ne porataan ja propataan<br />
julkisivutyön yhteydessä samalla<br />
kun lämmöneristeet asennetaan.<br />
Lämmöneristyskerroksen ja julkisivumuurauksen<br />
väliin tulee jäädä vähintään<br />
30 mm:n tuuletusväli. Alimmasta<br />
tiilirivistä jätetään joka kolmas<br />
pystysauma auki. Näin varmistetaan,<br />
että rakenne hengittää ja toimii vuosikymmenestä<br />
toiseen huoltovapaana.<br />
Lämmöneristeen kokonaispaksuus<br />
tulisi olla nykyisten suositusten mukaan<br />
vähintään 180 mm. Tiilerin lomaparatiisissa<br />
myös Pelkoset ovat noudattaneet<br />
tätä ohjetta. Lämmöneristys<br />
toteutettiin niin, että ensin asennetaan<br />
pehmeä Paroc eXtra ja tämän päälle<br />
tuulensuojaksi Paroc WPS 3. Kun on<br />
kyseessä 2 eristekerrosta, asennetaan<br />
seinään tiilisiteet ensin ja sitten siteisiin<br />
painetaan eristekerrokset ja lukitaan<br />
paikalleen tiilisiteeseen painettavalla<br />
lukituslevyllä.<br />
Saumat ja liittymät on rakennusmääräysten<br />
ohjeiden mukaan tiivistettävä<br />
tuulitiiviksi. Tarkoitukseen soveltuu tässä<br />
kohteessa käytetty Paroc saumausteippi<br />
tai kylmänä vuodenaikana jokin<br />
tiivistysmassa.<br />
INNOVATIIVISTA AJATTELUA<br />
Suunnitelmallisuus ja hyvä aikataulutus<br />
ovat pitäneet messurakentajat rauhallisina.<br />
Juhanin vankka kokemus auttaa<br />
siinä, ettei yllätyksiä juuri tule. Toki<br />
messurakentaminen poikkeaa siinä<br />
normaalista rakentamisesta, että valmistumispäivämäärä<br />
on määrätty. Siksi<br />
rakentajien on oltava suunnitelmallisia<br />
ja hankittava tarpeen vaatiessa lisävoimia.<br />
Pariskunnan innovatiivisuus on rakentamisen<br />
aikana ollut kiitettävää. Siksi<br />
kannattaa tulla vaikka kauempaakin<br />
katsomaan mitä ideoita he ovat huvilaansa<br />
keksineet. Suurin osa näistä on<br />
hyödynnettävissä myös omakotirakentamiseen<br />
sellaisenaan. Onhan Tiileri<br />
lomaparatiisi ratkaisujensa myötä kuin<br />
omakotitalo ja samoin energian kulutus<br />
on myös huomioitu reilulla eristyksellä.<br />
Tiilestä muuratut keittiökalusteiden<br />
rungot ja saunanlauteiden rungot ovat<br />
esimerkkejä vuosien tuomasta kokemuksesta<br />
ja materiaalin monipuolisesta<br />
käytöstä.<br />
Tässä vaiheessa huvilan muodot ja<br />
toiminnot alkavat hahmottua. Mirjami<br />
on erityisen tyytyväinen takkaleivinuuni<br />
Tyttiin, jossa hän aikoo tehdä<br />
herkkuja kesän ja miksei syksynkin vieraille<br />
ja ennen kaikkea lapsenlapsille.<br />
Tyttiin saatiin modernia ilmettä käyttämällä<br />
Tiilerin uutta Pusta tiiltä ja näin<br />
vaalea sisustus sai arvokkaan monumentin<br />
tulisijan muodossa. Tulisijaa<br />
korotettiin vielä neljällä tiilivarvilla,<br />
jotta se sopisi entistä paremmin korkeaan<br />
tilaan. Takkaleivinuunin lämpimään<br />
on mukava kokoontua tarinoimaan.<br />
Tytti noudattaa uutta pelkistettyä tiililinjaa<br />
eli hyllyt ja koristetiilet on jätetty<br />
pois. Näin muodot ovat selkeät ja<br />
ajattomat. Pienenä yksityiskohtana leivinuunin<br />
päällä on teräspalkki, joka<br />
ilmentää Tiileritulisijan mahdollisuuksia<br />
muokattavuuden suhteen.<br />
Uunin pystytys sujui nopeasti, sillä<br />
paketissa tiilet olivat valmiiksi sahattuina<br />
ja muutenkin pakettiin kuuluu<br />
kaikki tarvittava: tiilet, laastit, metalliosat,<br />
luukut ja kerroksittain etenevät<br />
pystytysohjeet.<br />
7
TIILERIN GRILLIT<br />
OVAT TOIMIVIA PAKETTIRATKAISUJA<br />
Kesällä Pelkoset nauttivat merinäköalan<br />
lisäksi grilliherkkuja Tiilerin pihakeittiö<br />
Pertistä. Tiilerin mallistosta löytyy<br />
neljä erilaista grillipakettia alkaen<br />
190Ä:sta. Tiilerin grillivalikoimassa on<br />
samaa ajattelua kuin tulisijoissakin eli<br />
kaikki tarvikkeet on valmiiksi paketissa<br />
ja tiiletkin on määrämittaan sahattuja.<br />
Tästä on helppo lähteä opettelemaan<br />
muurausta vaikka itse, sillä savu<br />
ainakin menee ulos. Lisäksi tästä aidosta<br />
hiiligrillistä ei kaasu lopu.<br />
TIILILATTIA ON KESTÄVÄ<br />
JA VARAA HYVIN LÄMPÖÄ<br />
On käynyt selväksi, että Pelkoset ovat<br />
mieltyneet tiileen materiaalina ja siksi<br />
ei ole yllätys, että he valitsivat myös<br />
lattiamateriaalikseen Tiilerin tiililaattoja.<br />
Arizona-Terrakotta laatta keittiössä<br />
antaa ilmettä sisustukseen ja hillitty<br />
punainen värikirjo sopii hyvin tunnelmaan.<br />
Rooma laatta saunarakennuksessa<br />
sopii hyvin tuohon miljööseen. Teknisenä<br />
etuna on hyvä lämmönvarauskyky<br />
ja tietenkin lämmin lattia lisää<br />
asumisviihtyvyyttä. Huomioitavaa on<br />
myös tiililaattalattian kestävyys. Siitä<br />
esimerkkinä on se, ettei lattiaa suojata<br />
erikseen messujen ajaksi. Toivottavasti<br />
kymmenet tuhannet jalkaparit käyvät<br />
tutustumassa kohteeseen. <strong>Me</strong>ssujen jälkeen<br />
tehdään vain pesu ja vahaus ja<br />
niin lattia on taas uuden veroinen. Pystyvätkö<br />
muut materiaalit tähän?<br />
Jos rakennusalan rautainen ammattilainen<br />
valitsee kotimaisen Tiileritiilen,<br />
niin varmasti sinunkin kannattaa<br />
miettiä mistä talosi rakennat. Tervetuloa<br />
tutustumaan Tiilerin laajaan valikoimaan<br />
Tiilerin myyntipisteisiin ja Tiilerin<br />
lomaparatiisiin. Juhani ja Mirjami<br />
kertovat messujen aikana mielellään<br />
oman kohteen eri vaiheista ja antavat<br />
vinkkejä tiilihuvilan tai tiilitalon rakentajille.<br />
Lisää tietoa löydät myös uusilta<br />
nettisivuiltamme www.tiileri.<strong>fi</strong>. Tiilerin<br />
lomaparatiisi on myös <strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong><br />
sivuston seurantakohteena. Nähdään<br />
Reposaaressa!<br />
Lisätietoja tiilistä ja tiilirakentamisesta<br />
Tiileri-myynti:<br />
Helsinki, puh. 09-878 5432<br />
Tampere, puh. 03-368 5883<br />
Turku, puh. 02-275 7500<br />
Kouvola, puh. 05-886 1125<br />
Kuopio, puh. 017-282 4805<br />
Oulu, puh. 08-371 995<br />
Seinäjoki, puh. 0500-565 906<br />
Tiileritehtaat:<br />
Tiileri Keramia, 25730 Mjösund<br />
puh. 02-420 000, fax 02-420 300<br />
Tiileri Seppälä<br />
Kyröntie 504, 21450 Tarvasjoki<br />
puh. 02-484 300, fax 02-484 8919<br />
Tiileri Ylivieska<br />
Lentokentäntie 833, 84880 Ylivieska<br />
puh. 08-427 6000, fax 08-427 139<br />
www.tiileri.<strong>fi</strong><br />
8
Eikka-mökkiin Vallox-ilmanvaihto<br />
Loma-asuntojen muutostöissä<br />
on muistettava ilmanvaihtomäärykset<br />
Kun mökistä tehdään talviasumiseen<br />
sopiva, sovelletaan siihen samoja ilmanvaihtoa<br />
koskevia määräyksiä kuin<br />
vakituisiin asuntoihinkin. Tällaiseen<br />
loma-asuntoon tarvitaan lämmöntalteenotolla<br />
varustettu ilmanvaihtokone.<br />
Reposaaren loma-asuntomessualueelle<br />
nousevassa Eino Grönin Eikka-mökissä<br />
asia hoidetaan kompaktilla<br />
Vallox 75 -ilmanvaihtokoneella.<br />
Loma-asunnon rakentajille uudet<br />
määräykset ovat jääneet vieraammiksi<br />
kuin uudisrakentajille.<br />
Epätietoisuutta loma-asuntojen ilmanvaihtoa<br />
koskevista määräyksistä on jopa<br />
suunnittelijoiden keskuudessa.<br />
YMPÄRIVUOTINEN LOMA-ASUMINEN<br />
EDELLYTTÄÄ LÄMMÖN TALTEENOTTOA<br />
Epätietoisuutta on vapaa-ajanrakentamisessa<br />
kautta linjan, mutta erityisen<br />
suurta se on projekteissa, joissa on kyse<br />
vanhan loma-asunnon muuttamisesta<br />
ympärivuotiseen käyttöön soveltuvaksi.<br />
Ratkaisuksi yritetään tarjota yhä painovoimaista<br />
ilmanvaihtoa, vaikka se ei<br />
enää Rakentamismääräyskokoelman ilmanvaihtoa<br />
koskevan D2 -osan vaatimuksia<br />
täytä.<br />
Nykyään tehdään paljon muutostöitä,<br />
joissa loma-asuntoja muutetaan ympärivuotiseen<br />
käyttöön soveltuviksi.<br />
Eräänä taustatekijänä on tällaisen saneerauksen<br />
loma-asunnon arvoa nostava<br />
vaikutus. Muutostöissä tulee kuitenkin<br />
muistaa, että perinteisiä kesämökkejä ja<br />
talviasuttavia loma-asuntoja käsitellään<br />
määräystasolla hyvin erilailla.<br />
KESÄMÖKKIRAKENTAMISEN ILMAN-<br />
VAIHDON PROBLEMATIIKKAA<br />
Helppokäyttöinen,<br />
toimintavarma<br />
ja pieneen<br />
tilaan asennettavissa<br />
oleva Vallox<br />
75 -ilmanvaihtokone<br />
on omiaan<br />
loma-asuntojen<br />
ilmanvaihtoratkaisuksi.<br />
Ympärivuotiseen käyttöön tarkoitetun<br />
kesämökin problematiikka on sama<br />
kuin omakotitalossa. Talvikäyttöön tarkoitetun<br />
rakennuksen tulee olla tiivis,<br />
jolloin painovoimainen ilmanvaihto ei<br />
enää riitä.<br />
Tiiviisti eristetyssä rakennuksessa<br />
ilma enää vaihdu hataran vaipan kautta.<br />
Ilmanvaihto on suunniteltava uudelle<br />
pohjalle, jotta riittävä ilman vaihtuvuus<br />
ja laadukas sisäilma voidaan<br />
varmistaa.<br />
Tulo-poisto -ilmanvaihdolla myös ilman<br />
kosteus saadaan pidettyä hallinnassa,<br />
jolloin rakenteet pysyvät kuivina<br />
ja sisäilma terveellisenä. Kosteuskuorma<br />
lisääntyy aikoina, jolloin kiinteistössä<br />
ei asuta ja sen lämpö pidetään<br />
alhaisena. Lisäksi sisäilman laatua<br />
saadaan parannettua suodattamalla tuloilmasta<br />
siitepöly, itiöt, noki, hiekkapöly<br />
ja muut tuulen kuljettamat hiukkaset,<br />
jotka heikentävät erityisesti allergiasta<br />
kärsivien elämisen laatua.<br />
EIKKA-MÖKKIIN TOIMINTAVARMA<br />
RATKAISU<br />
Eikka-mökkiin valittu Vallox 75 -ilmanvaihtokone<br />
soveltuu hyvin niin lomaasuntoihin<br />
kuin pieniin omakotitaloihin<br />
tai rivitaloasuntoihinkin. Energiatehokkaana<br />
laitteena se on sopiva valinta<br />
ekologiseen loma-asumiseen.<br />
Vallox on saanut koneelle VTT:n serti<strong>fi</strong>kaatin.<br />
Laitteen hyötysuhteen ja sen<br />
on todettu olevan selvästi vaadittua 30<br />
% vuosihyötysuhdetta parempi. Laite,<br />
joka on varmatoiminen ja yksinkertainen,<br />
on hyvä ratkaisu kesämökkikäyttöön.<br />
Kone on varustettu järjestelmällä,<br />
jolla lämmöntalteenotto voidaan<br />
ohittaa kesäaikana.<br />
Vallox 75 ilmanvaihtokone on pienikokoinen,<br />
jolloin sille on kesämökkiolosuhteissa<br />
helpompi löytää sijoituspaikka.<br />
Koneeseen on saatavana lisävarusteena<br />
kattokiinnityslevy, jolloin<br />
sen asentaminen helpottuu.<br />
SIJOITUS OMAAN TILAANSA<br />
Eikka-mökissä ilmanvaihtokone sijoitettiin<br />
yläkerran parvelle rakennettuun<br />
pieneen tekniseen tilaan.<br />
Eikka-mökissä tehty ratkaisu teknisestä<br />
tilasta oli järkevä. Ilmanvaihtokoneen<br />
paikka on yksi keskeisimpiä ilmanvaihtoon<br />
liittyviä asioita. Laite tulee<br />
sijoittaa lämpimään, minimissään<br />
kymmenenasteiseen sisätilaan, jossa se<br />
ei häiritse asumista ja jossa sitä on<br />
helppo aina tarvittaessa huoltaa.<br />
Konetta ei tule sijoittaa kiinni makuuhuoneiden<br />
vastaiseen seinään. Lisäksi<br />
paikan valinnassa on huomioitava, että<br />
koneen käyttö vaatii sähköä ja kondenssivesi<br />
pitää saada viemäröityä. Myös jälkilämmitys<br />
saattaa olla vesiperusteinen.<br />
9
Minna Backman ja Hannu Hietanen rakensivat<br />
Vaasan asuntomessuille unelmakotinsa<br />
Kattolaatta<br />
kruunaa hirsisen messutalon<br />
Vaasan asuntomessualueella tehdään<br />
kesäkuussa viimeistelytöitä. Talot<br />
ovat valmiin näköisiä, mutta puuhaa<br />
riittää sisätiloissa vielä viimeisinä<br />
päivinä ennen messujen alkamista.<br />
Hartiapankkirakentajat Minna Backman<br />
ja Hannu Hietanen ovat myös<br />
oman urakkansa loppusuoralla.<br />
TEksti ja kuvat. Icopal Oy<br />
Halusimme perinteisen näköisen<br />
hirsitalon, tavallisten ihmisten<br />
kodikkaan kodin, johon saamme<br />
persoonallisen otteen itse tehden.<br />
Olemme molemmat puutaloihmisiä,<br />
Minna Backman kertoo. Talotehdas<br />
Finnlamelli teki pariskunnalle suunnitelman<br />
talosta, ehdotus hyväksyttiin ja<br />
siitä alkoi Hietasen ja Backmanin vuoden<br />
kestänyt rakennusprojekti.<br />
Vaikka kyseessä on talopaketti, on<br />
työtä riittänyt silti paljon. Pariskunta<br />
ei halunnut uutta kotiaan "avaimet-käteen"-ratkaisuna<br />
vaan oman käden jälki<br />
saa uudessa kodissa näkyä. Finnlamelli<br />
pystytti rungon ja asensi ovet ja ikkunat,<br />
mutta muuten pariskunta teki<br />
työn ja hankinnat pääosin itse. Ja vaikea<br />
olisi ollut antaa projektia kokonaan<br />
muiden tehtäväksi, kun rakennusosaa-<br />
10
mista löytyy omasta takaa: Hannu Hietanen<br />
on ammatiltaan kirvesmies.<br />
Töiden onnistunut aikataulutus ja yhteistyön<br />
sujuvuus materiaalitoimittajien<br />
kanssa on pitänyt Backmanin ja Hietasen<br />
projektin suunnitelmien mukaisena.<br />
Materiaalivalinnoissa panostettiin laatuun<br />
ja helppouteen. – Haimme sellaisia<br />
materiaalitoimittajia, joilta saisimme<br />
useampia tuotteita samalla kertaa. Mitä<br />
vähemmän paperinpyöritystä ja säätämistä,<br />
sen parempi, Minna Backman kertoo.<br />
– Oli itsestään selvää että hirsitaloomme<br />
tulee katteeksi bitumikattolaatta.<br />
Icopal taas oli laadultaan parasta, joten<br />
valinta oli selvä. Kun samalta toimittajalta<br />
saatiin lisäksi perusmuurieristeet,<br />
rännit ja pation suojaksi Fastlock Uni -<br />
valokate, käyttivät rakentajat tilaisuutta<br />
hyväkseen. – Mitä vähemmän toimittajia,<br />
sen helpommalla pääsee! Icopalin Plano-kattolaatat<br />
olivat Backmanin mukaan<br />
helppo asentaa ja lopputulos on juuri sellainen<br />
kuin odotettiin.<br />
MESSUJEN JÄLKEEN<br />
ON AIKAA PERHEELLE<br />
Vaikkei onni olisi messutonttien jaossa<br />
suosinut, Backman ja Hietanen olisivat<br />
silti ryhtyneet rakentajiksi. – Rakentamisen<br />
aikataulu tosin olisi ollut<br />
huomattavasti väljempi, jos tontti olisi<br />
ollut muualta kuin messualueelta!<br />
Loistava sijainti ja luonnonkaunis ympäristö<br />
kompensoivat Backmanin mukaan<br />
rakennusprojektin tiukkaa aikataulua.<br />
– Kokonaisuus ratkaisee. Alue<br />
on upea ja onhan se hienoa, että kaikki<br />
talot valmistuvat samaan aikaan. Kun<br />
messut ovat ohi, ohi ovat myös ympäristön<br />
rakennustyömaat. Saamme kaikki<br />
muuttaa valmiille asuinalueelle, se<br />
on iso plussa.<br />
– Tiesimme että messurakentaminen<br />
vaatii paljon työtä ja venymistä, mutta<br />
homman rankkuus yllätti silti, Minna<br />
Backman kertoo. Pariskunnalla oli realistisen<br />
odotukset itse rakentamisesta,<br />
mutta muu messuprojektiin liittyvä<br />
työn määrä, erityisesti mediamylläkkä<br />
on vienyt aikaa enemmän kun rakentajat<br />
olisivat osanneet arvata. – Aikataulujen<br />
suhteen ei jouston varaa ole<br />
ollut. Muuhun kuin rakentamiseen liittyvät<br />
messuasiat ovat vieneet paljon<br />
aikaa ja voimia nekin, etenkin nyt projektin<br />
loppupuolella.<br />
"Vältetään niin paljon kuin mahdollista!"<br />
huudahtaa Minna Backman kun<br />
kysyn, aikooko pariskunta käydä messualueella<br />
messujen aikana. – Tässä ollaan<br />
oltu vuoden verran niin kiinni,<br />
että nyt täytyy saada ajatukset muualle.<br />
Tämä on ollut todella rankka rutistus,<br />
mutta aivan varmasti sen arvoista.<br />
Alue on upea ja kodista tulee juuri sellainen<br />
josta olemme haaveilleet. Kun<br />
koti on saatu valmiiksi ja hälinä messualueella<br />
vaimennut, alkaa Backman-<br />
Hietasen perheessä hieman toisenlainen<br />
vaihe: Minna Backman jää syksyllä<br />
äitiyslomalle. <strong>Me</strong>ssujen jälkeen uudessa<br />
kodissa on aikaa ja rauhaa keskittyä<br />
perheeseen.<br />
11
EU-normit<br />
alkavat olla<br />
arkipäivää<br />
Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat rakennusten energiatehokkuutta<br />
koskevan direktiivin (2002/91/EY) 16. joulukuuta 2002. Tavoitteet liittyvät<br />
energiatalouteen, turvallisuuteen ja ympäristönsuojeluun. Jäsenvaltioiden oli<br />
määrä saattaa direktiivin edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset<br />
voimaan viimeistään vuoden 2006 alkuun mennessä. Suomi on tapojensa<br />
mukaisesti toiminut mallioppilaan tavoin saattaen omat säännöksensä ajan tasalle<br />
jotakuinkin määräaikaan mennessä.<br />
Teksti: Aarno Partanen, Paroc Oy Ab Tekniset eristeet<br />
12
RAKENTAMISMÄÄRÄYKSIÄ<br />
ENNÄTYSTAHTIIN<br />
Viimeksi kuluneen viiden vuoden aikana<br />
on julkaistu kymmenen talotekniikkaa,<br />
rakennusten energiatehokkuutta<br />
ja paloturvallisuutta olennaisesti<br />
koskevaa rakentamismääräyskokoelman<br />
asetusta. Siis keskimäärin kaksi<br />
asetusta vuodessa, mikä saattaa olla lajinsa<br />
Suomen ennätys: E1 (2002) Rakennusten<br />
paloturvallisuus, E7 (2003)<br />
Ilmanvaihtolaitosten paloturvallisuus,<br />
E2 (2005) Tuotanto- ja varastorakennusten<br />
paloturvallisuus, E4 (2005)<br />
Autosuojien paloturvallisuus, E9<br />
(2005) Kattilahuoneiden ja polttoainevarastojen<br />
paloturvallisuus, E3<br />
(2007) Pienten savupiippujen rakenteet<br />
ja paloturvallisuus, C3 (2007)<br />
Rakennuksen lämmöneristys, D1<br />
(2007) Kiinteistöjen vesi- ja viemärilaitteistot,<br />
D3 (2007) Rakennusten<br />
energiatehokkuus sekä D5 (2007) Rakennuksen<br />
energiankulutuksen ja lämmitystehontarpeen<br />
laskenta. Tällainen<br />
tahti on ollut Suomessa uutta.<br />
Vaikka ainakin reilun vuosikymmenen<br />
ajan tiedettiin kysellä ja odottaa<br />
erilaisia "euronormeja", ne koettiin<br />
etäisinä ja epämääräisinä, alettiinpa jo<br />
olla sitäkin mieltä, etteivät ne ikinä valmistu.<br />
Niinpä sitten niiden tulo asetusten<br />
muodossa rakentamisen arkitodellisuudeksi<br />
on saattanut yllättää monet<br />
toimijat, niin tavarantoimittajat<br />
kuin osan suunnittelijoista ja jopa viranomaisistakin.<br />
ERISTYKSET MUKANA MUUTOKSESSA<br />
Mitä suurimmassa määrin mm. lvieristyksiä<br />
koskeva uusiutuvien säännösten<br />
vyöry aiheutti tehotoiminnan<br />
kauden alan yrityksissä ja tuotteita testaavissa<br />
laitoksissa. Kustannuksetkaan<br />
eivät ole olleet aivan vähäiset.<br />
Paroc on ehtinyt muutokseen mukaan<br />
selvittämällä hyvissä ajoin jo<br />
vuoden 2006 puolella kaikkien toimittamiensa<br />
talotekniikkatuotteiden<br />
uudet paloluokat. Kaikki Parocin valmistamat<br />
talotekniikan ja teollisuuden<br />
villaeristeet on paloluokitettu standardin<br />
EN 13501-1:2007 mukaisten testien<br />
perusteella. Niitä voidaan paloluokkansa<br />
perusteella rajoituksetta<br />
käyttää kaikkiin paloluokkiin kuuluvissa<br />
rakennuksissa kaikissa tiloissa<br />
tilojen käyttötarkoituksesta riippumatta.<br />
Muovipohjaisten tuotteiden<br />
käyttö on rajoitettua, mikä tulee ottaa<br />
huomioon hanke- ja tilakohtaisesti.<br />
Ennen uusien asetusten voimaanastumista<br />
vireille pantujen hankkeiden<br />
aika alkaa olla ohi ja uusia luokitusvaatimuksia<br />
siis noudatetaan.<br />
VALINNANVAPAUTTA JA VASTUUTA<br />
Vaikka paljon on tapahtunut, kyse ei<br />
ole kuitenkaan siitä, että määräyksiä<br />
tulisi loputtomasti lisää, vaan normiohjauksen<br />
kohdistamista ja painotuksia<br />
on määritelty uudelleen. Aikaisemmin<br />
Suomen rakentamismääräyskokoelmassa<br />
energiatalous- ja paloturvallisuusvaatimukset<br />
asetettiin tiettyjen<br />
rakennusosien teknisille ominaisuuksille.<br />
Direktiivien mukaisesti tätä lähestymistapaa<br />
on muutettu siten, että normitus<br />
kohdistuu rakennuksen teknisten<br />
ominaisuuksien perusteella laskettuihin<br />
energiamääriin sekä testattuun<br />
palokäyttäytymiseen.<br />
Tällainen vaatimusten asettelu tuo<br />
tuotevalintaan tiettyä vapautta, mutta<br />
lisää myös olennaisesti vastuuta; rakennuttaja<br />
ja rakentaja kantavat aina lopulta<br />
vastuun tekemistään ratkaisuista. Vastuullisuutta<br />
kysytään myös kaikilta toimijoilta<br />
suunnittelusta ja tuotevalmistuksesta<br />
aina jakeluportaaseen ja asennukseen<br />
saakka. Vastuun ottamisen tekee<br />
mahdolliseksi tietenkin kunkin toimijaosapuolen<br />
asiantuntijuus, mutta<br />
myös niin tuotteiden teknisen laadun<br />
kuin toimintatapojenkin avoimuus ja<br />
läpinäkyvyys. Kun saatavilla pidetään<br />
aina tutkittu tieto tuotteista, niiden<br />
ominaisuuksista ja luokituksista, eivät<br />
lisääntyneetkään normit ole rasite vaan<br />
tuki, asiakkaille ja toimittajille.<br />
13
<strong>Me</strong>ri ja kasvit<br />
<strong>Me</strong>ren rannalla kasvit ovat alttiina suolaveden pärskeille ja armottomalle<br />
tuulelle. Näihin tavallista rajumpiin olosuhteisiin kannattaa valita perinteisiä<br />
ja kestäviä maatiaiskasveja tai jalostamattomia luonnonkasveja – arat<br />
kasvit kannattaa unohtaa. Kasvuvyöhykesuosituksetkin auttavat kasvien valinnassa.<br />
Yksi valintaperuste voi olla myös se, ettei kasvia tarvitse suojata<br />
talveksi. Kasvit kannattaa istuttaa suuriksi ja selkeiksi alueiksi, jolloin ne<br />
saavat vielä toisistaan tukea ja suojaa. <strong>Me</strong>renrantatontistakin saa oikein viihtyisän,<br />
kun muistaa muutamia perusohjeita…<br />
Teksti ja kuvat: www.puutarha.net<br />
MEREN RANNALLA<br />
TARVITAAN TUULENSUOJAA<br />
Tuulensuojakasvillisuus pitää muistaa<br />
valita siten, ettei se myöhemmin varjosta<br />
ja pimennä koko pihaa. Kasvia<br />
valitessa pitää aina tietää, minkä kokoiseksi<br />
se kasvaa: peittääkö se koko<br />
oleskelualueen, kasvaako se seinään<br />
kiinni. Leikattava pensasaita tai vapaasti<br />
kasvava pensasaidanne on hyvä tuulen<br />
vaimentaja. Liian tiivis istutus tai aita<br />
ei vaimenna tuulta, vaan tuuli kiertää<br />
sen yli ja muutaman metrin päässä aidasta<br />
on taas tuulista. Tuulen- ja näkösuojaa<br />
voi saada jo muutamalla strategiseen<br />
paikkaan istutetulla kookkaalla<br />
pensaalla tai puulla. Tuulta kestäviä kasveja<br />
ovat mm. lepät (Alnus), tuomipihlajat<br />
(Amelanchier), aroniat (Aronia),<br />
happomarjat (Berberis), kanukat<br />
(Cornus), kiiltotuhkapensas (Cotoneaster<br />
lucidus), pensashanhikit (Dasiphora),<br />
tyrni (Hippophae rhamnoides),<br />
kotikataja (Juniperus communis),<br />
lehtikuuset (Larix), vuorimänty<br />
(Pinus mugo), tammi (Quercus robur),<br />
taikinamarja (Ribes alpinum),<br />
kurtturuusu (Rosa rugosa), pajut (Salix)<br />
paitsi hopeapaju, pihlajat (Sorbus),<br />
terttuselja (Sambucus racemosa) ja<br />
piha- ja puistosyreenit (Syringa).<br />
KASVIEN SUOLANSIETOKYKY<br />
KOETUKSELLA<br />
<strong>Me</strong>riveden suolaiset pärskeet voivat<br />
olla rannan kasveille liikaa. On myös<br />
muistettava, ettei merivettä voi suolaisuutensa<br />
vuoksi käyttää kasteluvetenä,<br />
sillä meriveden suola imee kasvin veden<br />
itseensä ja kuihduttaa kasvin. Eräät<br />
kasvit kestävät suolaa paremmin: lepät<br />
(Alnus), tuomipihlajat (Amelanchier),<br />
aroniat (Aronia), kanukat (Cornus),<br />
kurtturuusu (Rosa rugosa), siperianhernepensas<br />
(Caragana arborescens),<br />
tyrni (Hippophae rhamnoides), sini-<br />
(Lonicera caerulea), lehto- (L. xylosteum)<br />
ja kaunokuusama (L. x bella 'Zabelii'),<br />
lännenheisiangervo, (Physocarpus<br />
opulifolius), tammi (Quercus robur),<br />
punapaju (Salix purpurea), valkolumimarja<br />
(Symphoricarpos albus<br />
var. laevigatus), vuorijalava (Ulmus<br />
glabra).<br />
14
KASVEJA RANNAN TUNTUMAAN<br />
Kukkivan ja vehreän rantavyöhykkeen<br />
perustaminen on helppoa, kun valitsee<br />
kasveiksi jo luonnostaan kosteissa<br />
olosuhteissa viihtyviä lajeja. Rannan<br />
maastoa sitovat hyvin mm. pajut (Salix)<br />
ja ruokohelpi (Phalaris arundinacea).<br />
Vesirajassa viihtyviä kasveja ovat<br />
mm. tervaleppä (Alnus glutinosa), rentukka<br />
(Caltha palustris), rantatyräkki<br />
(Euphorbia palustris), keto- (Filipendula<br />
purpurea) ja mesiangervo (F. ulmaria),<br />
keltakurjenmiekka (Iris pseudocorus),<br />
suikeroalpi (Lysimachia<br />
nummularia), ranta-alpi (Lysimachia<br />
vulgaris), rantakukka (Lythrum salicaria),<br />
ranta- (Myosotis caespitosa) ja<br />
luhtalemmikki (M. scorpioides) ja osmankäämit<br />
(Typha).<br />
YMPÄRÖIVÄN LUONNON EHDOILLA<br />
Rantatontilta voi toki löytyä suojaisiakin<br />
paikkoja, joilla menestyvät samat<br />
kasvit kuin kaupunkipihassakin. Tällöin<br />
ympäröivän luonnon ja miljöön sekä<br />
rakennusten henki vaikuttavat kasvivalintoihin.<br />
<strong>Me</strong>tsäiselle rantatontille eivät<br />
sovi tiukat muurikivirakennelmat<br />
runkoruusuineen, ja kallioiselle paikalle<br />
on hyödytöntä ja tyylitöntä istuttaa<br />
pallohortensiaa. Suojaiselle ja aurinkoiselle<br />
paikalle voi mainiosti perustaa<br />
pienen hyötytarhankin: omenapuu,<br />
marjapensaat sekä salaatti- ja perunamaa<br />
voivat nousta kesän herkkuhetkien<br />
perustaksi.<br />
15
Sähkölämmitteinen tai vesikiertoisilla<br />
pattereilla varustettu rakennus<br />
voidaan muuttaa vesikiertoisella lattialämmityksellä<br />
lämpiäväksi, jos talossa<br />
muutenkin tehdään lattiaremonttia.<br />
Myös kosteiden tilojen<br />
muuttaminen vesikiertoisella lattialämmityksellä<br />
toimivaksi onnistuu<br />
tarkoitukseen suunnitellulla saneerauspaketilla<br />
helposti. Vesikiertoisella<br />
lämmönjaolla varustetussa talossa,<br />
ei kosteissa tiloissa kannata käyttää<br />
sähkölämmitystä.<br />
Teksti: Uponor/VCA<br />
Lattialämmityksen suunnittelussa<br />
otetaan huomioon lattian materiaalit,<br />
rakenne, eristys ja se,<br />
kuinka paljon vanhaa lattiaa on varaa<br />
nostaa. Kohteesta tulee myös tehdä<br />
lämmitystehontarvelaskelma.<br />
Uponor-lattialämmityslevyjen avulla<br />
rakennetun kelluvan lattian voi asentaa<br />
sekä puu- että betonilattian päälle.<br />
Matalan rakennekorkeutensa ansiosta<br />
Uponor 12 -lattialämmitys sopii hyvin<br />
saneeraukseen. Putken halkaisija on<br />
vain 12 millimetriä. Puulattiassa korotuskorkeus<br />
on 25 mm ja betonilattiassa<br />
30 mm. Jos lattian korko nousee liikaa,<br />
on usein mahdollista lyhentää<br />
oven alareunaa ja karmeja.<br />
Vanha puulattia peitetään esimerkiksi<br />
aluspahvilla. Lattialämmityslevyt sijoitetaan<br />
aluspahvin päälle ja putket asennetaan<br />
uriin. Uusi lattiapinnoite sijoitetaan<br />
näiden päälle.<br />
Vesikiertoinen lattialämmitys<br />
lattiaremontin yhteydessä<br />
Uponor 12 -lattialämmitys on tarkoitettu saneerauskohteisiin.Kuvassa Uponor<br />
12 -lattialämmitys matalassa betonirakenteessa kiinnitettynä olemassaolevaan<br />
lattiaan. Ratkaisu sopii myös kosteiden tilojen saneeraukseen.<br />
Uponor 12 -lattialämmitys kiinnitettynä lattialämmityslevyyn.<br />
Matala rakenne sopii kuivan tilan saneeraukseen.<br />
16
Kun lattialämmityssaneerausta tehdään tilanteessa, jossa<br />
kyseessä on laaja remontti, muistuttaa saneeraus paljolti<br />
uudisrakentamista. (kuva Nina Dahl)<br />
Mikäli lattian pintaa ei voida nostaa,<br />
voidaan menetelminä käyttää vanhan betonin<br />
urittamista tai sen piikkaamista auki<br />
ja lattian rakentamista uudelleen.<br />
LANGATON SÄÄTÖAUTOMATIIKKA<br />
ON KÄTEVÄ SANEERAUKSESSA<br />
Langaton Uponor Control System -säätöjärjestelmä<br />
soveltuu hyvin saneerattaviin<br />
lattialämmityskohteisiin. Koska termostaatteihin<br />
ei tarvitse vetää johtoja, on<br />
asennus nopeaa ja helppoa. Huonetermostaatti<br />
asennetaan huoneeseen, jonka<br />
lämpötilaa halutaan ohjata. Langaton termostaatin<br />
sijaintipaikka on vapaasti valittavissa<br />
ja muutettavissa.<br />
Uponor Control System -järjestelmä<br />
koostuu keskusyksiköstä, käyttöpaneelista<br />
ja termostaateista. Lattialämmitysjakotukin<br />
yhteyteen sijoitettava keskusyksikkö<br />
ottaa vastaan termostaattien välittämää<br />
tietoa ja säätää sen perusteella lattialämmityksessä<br />
kiertävän veden lämpötilaa.<br />
KOSTEISIIN TILOIHIN<br />
SANEERAUSPAKETTI<br />
NORMAALI PUTKIKOKO LAAJOILLE PINNOILLE<br />
Laajoissa tiloissa on myös saneerauksessa edullisempaa käyttää<br />
mahdollisuuksien mukaan normaalia 20 mm:n putkikokoa.<br />
Vanhan rakenteen päälle asennetaan 30 millimetrin<br />
uritettu solumuovilevy, 20 millimetrin lattialämmitysputket<br />
ja lämmönluovutuslevyt ja edelleen pintamateriaali.<br />
Puulattiaan asennettavassa lattialämmityksessä toimitaan<br />
soveltaen kuten uudisrakentamisessa. Harvalaudoitusta voidaan<br />
käyttää rakentamalla se joko puuvasojen päälle tai vasojen<br />
väliin niiden suuntaisesti ja asentaa sen päälle lattialämmitysputket<br />
ja lämmönluovutuslevy.<br />
Putkipiirit voidaan kiinnittää myös valmiiksi uritettuihin<br />
lattialevyihin. Uponor-lattialämmityskasetti soveltuu käytettäväksi,<br />
kun lattiavasojen asennusväli on 600 mm.<br />
Uponor-saneerauspaketti sopii pienimuotoiseen<br />
korjausrakentamiseen ja lämmityksen<br />
muutostöihin esimerkiksi kosteissa<br />
tiloissa, joissa on lämpöpatterein varustettu<br />
vesikiertoinen lämmitysjärjestelmä.<br />
Saneerauspaketti sopii myös vanhojen<br />
käyttövesiverkostoon kytkettyjen kosteiden<br />
tilojen lattialämmityksen saneeraukseen<br />
nykyistä vaatimustasoa vastaavaksi.<br />
Paketti sisältää kaikki lattialämmityksen asennuksessa tarvittavat<br />
materiaalit ja Uponor Push 12 -pumppu- ja sekoitusryhmän,<br />
joka kierrättää lämmitysvettä lattialämmityspiireissä ja<br />
sekoittaa siihen kuumempaa vettä patteriverkostosta.<br />
LATTIALÄMMITYS BETONILATTIAAN<br />
Kosteiden tilojen betonilattialle saadaan yksinkertainen ja<br />
taloudellinen lattialämmitysratkaisu käyttämällä vanhan betonin<br />
päällä Uponor -putkipidikelistaa ja valamalla 12 millimetrin<br />
lattialämmitysputket tasoitemassaan. Etäisyys putkien<br />
yläpinnasta valmiiseen lattiapintaan on oltava vähintään<br />
30 millimetriä. Mahdollinen klinkkeri voidaan laskea<br />
mukaan kokonaiskorkeuteen.<br />
Kirkkonummella sijaitsevan<br />
1960-luvun<br />
omakotitalon<br />
perusteellisessa<br />
saneerauksessa taloon<br />
asennettiin<br />
Uponori-lattialämmitys.<br />
17
Rakennetaan lasten kanssa<br />
“Lähdetäänpäs lapset tontille. Ääääh,<br />
ei taas, siellä on tylsää!”<br />
teksti: Sonja Saukkosaari, kuvat: Suorakanava Oy<br />
Tuttu tilanne? Talo on rakenteilla,<br />
omaa intoa ja kuntoa vielä löytyy,<br />
mutta lapset eivät innostu<br />
ajatuksesta. Sukulaisiakaan ei voi, tai ei<br />
viitsisi, vaivata päivittäin, eikä iltahoitopaikkaa<br />
ole tarjolla. Mikä siis neuvoksi<br />
kun rakentamista on jatkettava?<br />
Lapset ovat luovia, kekseliäitä ja mielikuvituksensa<br />
avulla he saavat ajan kulumaan.<br />
Kunhan hieman antaa virikkeitä.<br />
Talonrakennusprojektin aikana on<br />
kuin onkin monia eri mahdollisuuksia<br />
saada lapsetkin viihtymään, kunhan<br />
huolehtii turvallisuudesta. Perustusvaiheessa<br />
tai muissa vastaavissa lapsilla ei<br />
vielä ole asiaa työmaalle, mutta projektin<br />
edetessä puuhaa riittää.<br />
Aluksihan tontti täytyy usein raivata,<br />
jotta perustustyöt voidaan aloittaa. Pieni<br />
porkkana saa lapsetkin raivaustöihin.<br />
Ehkä minimaalinen palkkio per kerätty<br />
risu tms. synnyttää lasten sisäisen työmyyrän?<br />
Tai vaikkapa vihje, että löydetyt<br />
kivenmurikat käytetään tulevan leikkimökin<br />
ympäristön koristeluun. Näin<br />
lapset tuntevat itsensä tarpeellisiksi, eivätkä<br />
suinkaan ole tiellä. Hehän kehuvat<br />
mielellään aikaansaannoksiaan, joten<br />
leikkimökin tupaantuliaisissa voi<br />
hyvinkin olla vastaanottamassa tyytyväinen<br />
emäntä tahi isäntä, joka kertoo itse<br />
keränneensä koristekivet.<br />
Pohjatöiden myötä syntyy lapsille<br />
upea seikkailumaa, liukumäkien kera.<br />
Aikuisen silmissä ne näyttävät lähinnä<br />
hiekkakasoilta mutta lapset nauttivat<br />
varmasti päästessään temmeltämään<br />
kasoilla. Vanhat hiekkalelutkin saavat<br />
uuden merkityksen.<br />
SADEPÄIVÄN PELASTUS<br />
Asuntovaunu on vielä nykypäivänäkin<br />
näppärä ratkaisu rakennusaikaiseksi<br />
taukotuvaksi. Osan vaunusta voi luovuttaa<br />
lasten käyttöön jolloin sadepäivätkin<br />
on pelastettu. Lapsillahan on<br />
tapana innostua uusista asioista pidemmäksikin<br />
aikaa, joten asuntovaunuleikit<br />
saattavat hyvinkin riittää siihen asti<br />
että rakennustyömaa on turvallinen<br />
myös lapsille.<br />
OMAN TYÖN PALKKIO<br />
18
MUURARIN PIKKU APULAINEN<br />
Mikäli talonrakentaminen sisältää muurausvaiheen,<br />
miksei lapsille voisi antaa<br />
oman muurausprojektin. Innokas pikku<br />
muurari ottaa varmasti innolla mallia<br />
varsinaisesta muurauksesta ja oppii<br />
toki siinä samalla oikeaa tekniikkaa. Jälleen<br />
tämäkin puuha antaa loistavia<br />
muistoja lapsuudesta, ja vähintäänkin<br />
valokuva lopputuloksista on paikallaan.<br />
PUUSEPPÄÄ AINA TARVITAAN<br />
Pienet nikkarointitehtävät innostavat niin<br />
ikään lapsia, tarvikkeiksi riittää puupalikka<br />
ja kasa nauloja. Jälkeä syntyy varmasti,<br />
käyttötarkoitushan ei ole niin tärkeä<br />
kuin luomisen into. Sadepäivänä<br />
puuhan voi siirtää sisälle tai muulloinkin<br />
aikuisten lähelle, jolloin koko perhe<br />
voi työn lomassa viettää arvokasta aikaa<br />
yhdessä. Nikkaroinnin ei suinkaan tarvitse<br />
olla päätöntä, lasten itse tekemä<br />
naulakko päässee kunniapaikalle. Harvoin<br />
silti aikuisten tarvitsee kahdesti käskeä<br />
mitä tehdä, vasara käteen ja mielikuvitus<br />
alkaa laukkaamaan oitis.<br />
TAITEILIJA TYÖSSÄÄN<br />
Pintamateriaalit jättävät alleen rakenteet,<br />
joten niiden ei tarvitse olla koskemattomia,<br />
vain sileä pinta on tärkeää.<br />
Levypinnat seinissä, betonipinta lattiassaÖ<br />
Koko talo tarjoaa mieluista taiteilualustaa<br />
lasten piirroksille, huone<br />
kerrallaan syntyy varmasti hienoja luomuksia.<br />
Ja lapset viihtyvät varmasti!<br />
Mikäli vuosien kuluttua pintamateriaalit<br />
vaihdetaan, taideteokset löytyvät<br />
pintojen alta ja ilahduttavat löytäjäänsä,<br />
kuten mikä tahansa aarre.<br />
VASTUUTA<br />
Sisustamisessa kannattaa tietysti kuunnella<br />
myös lapsen toiveita. Yhteisesti<br />
voidaan sopia vaikkapa niin, että lapsi<br />
saa itse päättää osan huoneensa sisustuksesta.<br />
Yksi seinä tai kalusteet, jokin<br />
sisustuselementti tai kaapin paikka on<br />
pieni osa rakennusprojektia, mutta<br />
suuri asia lapselle itselleen. Kun kyseessä<br />
on vain osa kokonaisuutta, ei rajoja<br />
tarvitse suuremmin asettaa, sillä mielipiteen<br />
vaihtuessa ei tarvitse koko<br />
huonetta laittaa uusiksi.<br />
TESTIKÄYTTÄJÄT<br />
Projektin loppumetreillä lapsillakin alkaa<br />
uusi kausi leikeissään. Silloin päästään<br />
jo leikkimään uudessa omassa<br />
huoneessa. Ehkä sisätiloista siis kannattaisi<br />
ensimmäisenä tehdä lastenhuone<br />
valmiiksi. Uutuuttaan kiiltävä huone<br />
tekee tutuista leikeistä jälleen mielenkiintoisia.<br />
TAUON PAIKKA<br />
Vaikka lapset ovatkin mestareita erilaisten<br />
leikkien keksimiseen, eivät hekään<br />
jaksa päivittäistä tontilla oleskelua. Sopikaa<br />
valmiiksi vaikkapa tietty päivä<br />
viikosta, jolloin koko perhe on kotona<br />
eikä tontilla.<br />
Iltapalakin maistuu aivan uudelta<br />
kun se nautitaan muualla kuin keittiön<br />
pöydän äärellä. Retkivarusteiksi ei<br />
tarvita hienouksia, leivät syödään vaikka<br />
lautakasan vierellä, mutta silti suurella<br />
ruokahalulla.<br />
19
Elävin piha syntyy luontevasti erilaisia materiaaleja<br />
yhdistämällä. Sekä ammattilaisten että<br />
yksityisten pihanrakentajien viime vuoden suosikkiuutuus<br />
Patina kerää lisää ihailijoita myös<br />
tänä vuonna. Kooltaan 210 x 140 x 60 valmiiksi<br />
antiikkiselta vaikuttavaa Patina-kiveä on kaikkiaan<br />
neljä väriä: harmaa, musta, punainen ja<br />
puna-musta. Kuva: Rudus Betonituote Oy.<br />
Pihakivetysten suosio vain kasvaa.<br />
Eipä kumma, sillä betonikivi on monikäyttöinen,<br />
tyylikäs, yksilöllinen,<br />
kestävä ja ekologinen ratkaisu pihapäällysteeksi.<br />
Teksti: Dakota Lavento<br />
Ahtailla kaupunkitonteilla koko pihan<br />
päällystäminen modernilla betonikivellä<br />
voi olla hyvinkin järkevä ratkaisu.<br />
Haluttu kasvillisuus istutetaan istutusaltaisiin<br />
ja ruukkuihin. Miljöö on<br />
yhtenäinen ja pelkistetyn tyylikäs.<br />
Pihan polut, käytävät ja muut pihan<br />
kulkureitit saadaan viihtyisiksi ja helppohoitoisiksi<br />
betonisilla pihakivillä ja<br />
laatoilla. Kiveyksillä vähennetään myös<br />
siivoustyön tarvetta: jalkineissa ja lemmikkieläinten<br />
tassuissa sisään kulkeutuu<br />
vähemmän likaa kivetetyltä pihalta.<br />
Pihakivet ja -laatat sopivat pihateiden,<br />
autotallin edustan, auton kääntöpaikan<br />
tai pysäköintialueen, pihakäytävien<br />
ja polkujen sekä oleskelu- ja grillialueen<br />
päällystämiseen. Sopivia muotokiviä<br />
on esimerkiksi seinän viereiseen<br />
laatoitukseen ja pihakaivojen reunustamiseen.<br />
Sadeveden ohjaukseen on<br />
omat kourumaiset kivituotteensa. Kivetyksellä<br />
voi rakentaa myös pihamuureja,<br />
reunustaa kukkapenkkejä tai suihkulähteitä.<br />
Kivipäällysteiset portaat ovat<br />
turvalliset kulkea, sillä ne ovat tukevat<br />
ja helppo pitää puhtaana.<br />
Eri väreillä, muodoilla ja kokovaihtoehdoilla<br />
on helppo luoda paitsi vaihtelevaa<br />
pintaa, myös esimerkiksi ohjata<br />
kulkua tai erottaa tiloja toiminnallisesti<br />
toisistaan. Vaihteleva struktuuri tuo myös<br />
elävyyttä laajoille kivetyille alueille.<br />
Hillityt pihakivetykset tulevat<br />
Oikein valituilla pintamateriaaleilla on<br />
suuri merkitys paitsi pihan kestävyyden,<br />
myös viihtyisyyden kannalta. Hyvät<br />
pihakivet kestävät vaikka sata vuotta.<br />
Betonikivi on monikäyttöisenä ja<br />
pitkäikäisenä erinomainen materiaali.<br />
Pihan korjauksissa ja muutostöissä se<br />
voidaan purkaa ja asentaa taas paikalleen<br />
kätevästi. Pienehköt pinnat ovat<br />
myös helposti itse asennettavissa.<br />
KIVELLÄ KAUNISTA PINTAA<br />
Maisemasuunnittelija<br />
Mikael Ahlfors auttaa<br />
kaikenkokoisissa pihapulmissa.<br />
Eri väreillä ja kiveä eri suuntiin ryhmittelemällä<br />
laajastakin pinnasta saa<br />
moniulotteisen, jopa silmää hämäävän<br />
pintastruktuurin. Kesän muodoltaan<br />
hauskin uutuus on herkullisen salmiakkikuvioinen<br />
Rudus Betonituotteen<br />
Romba.<br />
KAIKKI PIHAT KUNTOON<br />
Maisemasuunnittelija, hortonomi<br />
(AMK) Mikael Ahlforsilla on kokemusta<br />
kaikenkokoisten pihojen suunnittelusta<br />
aina 30 neliön rivitalopihasta<br />
opinnäytetyönsä 14 hehtaarin alueeseen.<br />
Hän korostaakin, ettei mikään pihaongelma<br />
ole suunnittelijalle liian<br />
pieni ratkaistavaksi ja suurestakin pihasta<br />
saa varmasti toimivan, kun siihen<br />
ammattilainen saa rauhassa paneutua.<br />
Hän sanoo, että pihasuunnittelijan<br />
käytössä epäröidään aivan suotta: – Ei<br />
tarvitse kuvitella, että pihasuunnittelija<br />
tyrkyttää asiakkaalle omia lennok-<br />
Rudus Betonituote Oy:n<br />
uutuus on hauska salmiakin<br />
muotoinen betonikivi.<br />
20
kaita näkemyksiään väkisin. Sitä suunnitellaan,<br />
mitä ihmiset haluavat.<br />
Ennen suunnittelutoimeksiantoa<br />
kannattaa yhdessä sopia siitä, mitä itse<br />
asiassa tilataan. – Asiakkaalle riittää hyvinkin<br />
yleisluontoinen kuvaus siitä,<br />
miltä piha valmiina näyttäisi. Urakoitsija<br />
sen sijaan tarvitsee yksityiskohtaiset<br />
työohjeet, Ahlfors huomauttaa.<br />
Mikael Ahlfors sanookin, että hintahaitarin<br />
laajuus urakkatarjouksissa paljastaa<br />
suunnitelman laadun ja yksityiskohtaisuuden.<br />
Mitä laajempi haitari,<br />
sitä ylimalkaisemmat suunnitelmat.<br />
- Suurimmillaan haitari voi olla 40-<br />
50 000 euron työssä jopa 20 000 euroa,<br />
pienimmillään 50 euron luokkaa.<br />
Jos urakoitsijalta puuttuvat tarvittavat<br />
tiedot, hän tietysti laskee tarjouksensa<br />
kalleimman vaihtoehdon mukaan. Toisaalta<br />
hän saattaa toteuttaa sen halvimman<br />
mukaan ja asiakas ei silloin tietenkään<br />
ole tyytyväinen, hän sanoo.<br />
HILLITTY TOIMII PITKÄÄN<br />
Nyt, kun pihakivetysten käyttö on opittu,<br />
suurimmat ylilyönnit pinnan kirjavuudessa<br />
alkavat jäädä. Nykyisin Ahlforsin<br />
mukaan halutaan toimivaa, siistiä<br />
ja hillittyä kivetyspintaa. – Suosituin<br />
vaihtoehto taitaa olla musta Kartanokivi,<br />
hän sanoo. Vaihtelua pintaan<br />
saa esimerkiksi erivärisillä reunoilla ja<br />
ladontakuvioilla.<br />
- Kannattaa muistaa, että joitakin vuosia<br />
sitten hyvin suositut paljon kiven<br />
leikkaamista vaativat kompassikuviot<br />
ovat kalliita toteuttaa, hän huomauttaa.<br />
VALITSE PAIKAN PÄÄLLÄ JA TILAA<br />
VERKOSTA<br />
Parhaiten erilaisiin vaihtoehtoihin pääsee<br />
tutustumaan Rudus Betonituotteen<br />
Tuusulan Ristikiven tehtaanmyymälän<br />
lähes 800 neliön näyttelyalueella, jol-<br />
le on rakennettu erilaisia teemapihoja.<br />
Näyttelypihaan voi käydä tutustumassa<br />
milloin vain. Sen osoite on Ristikiventie<br />
2, Tuusula.<br />
Pihakivet voi myös ostaa sähköisesti.<br />
Rudus Betonituote Oy:n verkkokauppa,<br />
www.ruduskivikauppa.<strong>fi</strong>, vapauttaa<br />
piharakentajan myymälöiden<br />
tungoksesta. Pihasuunnittelua voi tehdä<br />
rauhassa omatoimisesti tai yhdessä<br />
ammattisuunnittelijan kanssa paikan<br />
päällä mittailemalla, käyttäen Internetistä<br />
saatavaa tietoa sekä esitteitä ja tilata<br />
sitten ostokset verkkokaupasta kotipihalle<br />
toimitettuna.<br />
Postissa ostos ei sentään kotipihalle<br />
saavu. Pihakivitoimitukset hoitaa tilaajaa<br />
lähinnä oleva Rudus Betonituotteen<br />
tehdas. Toimitusajat ovat lyhyet: tilatut<br />
kivet tulevat kotipihalle jopa seitsemän<br />
työpäivän kuluessa.<br />
Rudus Oy. kiviainekset, valmisbetoni,<br />
perustukset, runko, pihkakivet<br />
ja -kalusteet, Rudus Kivitalo<br />
www.rudus.<strong>fi</strong><br />
www.ruduskivikauppa.<strong>fi</strong><br />
www.ruduskivitalo.<strong>fi</strong><br />
Kuvat: Mikael Ahlfors<br />
Rauhallinen kiveys toimii kontrastina värikkäälle aidalle.<br />
Yhdistelemällä betonikiveä ja luonnonkiveä<br />
saadaan ilmettä pihalle.<br />
Hillitty kiveys, jossa elävyyttä saadaan ladontakuvion suuntaa vaihtamalla.<br />
Suunnitelmassa määritellään mm. kiveyksen<br />
toteutuksen yksityiskohdat.<br />
21
Ei tuleva<br />
lastenhuone, vaan<br />
Monitoimihuone<br />
Usein muistutetaan taloa suunnittelevia miettimään vuosien<br />
päähän päätöksiä tehtäessä. Elinkaariajattelu huomioidaan<br />
muun muassa esteettömyydessä, jotta vanhemmat<br />
voisivat asua talossa myös vanhuuden päivinä. Valitettavan<br />
usein ei kuitenkaan oteta elinkaariajattelun lähtökohdaksi<br />
lasten kotona asumisen, ja sen jälkeistä, aikaa.<br />
Teksti: Sonja Saukkosaari, kuvat: Keijo Aulu<br />
YKSI HUONE = NELJÄ TARKOITUSTA<br />
Kärjistäen yhtä huonetta voidaan väittää käytettävän neljään<br />
eri tarkoitukseen. Alunperin huoneesta tehdään<br />
työhuone. Jokin aika talon valmistumisen jälkeen saadaan<br />
perheenlisäystä, jolloin syntyy tarve lastenhuoneelle. Vastasyntynyt<br />
ei vielä kuitenkaan vaadi lisähuonetta käyttöönsä,<br />
joten vanhempien makuuhuoneeseen sijoitettu pinnasänky<br />
riittänee.<br />
Jälkikasvun varttuessa pinnasänky jää pieneksi ja lelutkin<br />
alkavat valtaamaan lattia-alaa. Tuolloin työhuoneen kalusteet<br />
väistyvät ja tilalle hankitaan pienen lapsen sänky ja pöytä,<br />
kirjahyllyn voinee sen sijaan hyödyntää sellaisenaan. Pikkuhiljaa<br />
lapsi opettelee nukkumaan koko yön omassa huoneessaan,<br />
jolloin viimeistään työhuone on historiaa.<br />
Lastenhuone tuo luonnollisesti etuja, jo varhaisessa vaiheessa.<br />
Naapurista leikkimään tulleet lapset voivat keskittää lelukavalkadinsa<br />
lastenhuoneeseen, eikä vastarakennettu junarata<br />
aiheuta eripuraa, vaan ihailua. Paitsi aikuiset, myös lapset<br />
saavat oman rauhansa lastenhuoneen myötä.<br />
TEINI JÄTTÄÄ JÄLKEENSÄ TYHJÄN HUONEEN<br />
Vuodet vierivät ja lapsi saavuttaa teini-iän. Tässä vaiheessa<br />
lastenkalusteet on jo vaihdettu muutamaan otteeseen isompiin<br />
ja sisustusta on vaihdettu lapsen kulloisenkin mieltymyksen<br />
mukaan. Harva ymmärtänee silti huokaista helpotuksesta,<br />
että muokkauksen alla on ollut vain yksi huone, eikä<br />
esimerkiksi vanhempien makuuhuonetta ole tarvinnut sisustaa<br />
kokonaan uudelleen sointumaan vaihtuvien kiinnostuksen<br />
kohteiden kanssa. Kirjoituspöytä olohuoneen nurkassa<br />
lienee niin ikään enemmän piristävä vaihtoehto, kuin väkisin<br />
ahdettu ratkaisu, jos katsoo oikealta kantilta.<br />
Teini-ikäisen unelmien täyttymys on usein huone, jonka<br />
oven saa lukittua. Eivätpähän vanhemmat pääse häiritsemään<br />
tärkeää surffailua internetin aalloilla, saati elintärkeää keskustelua<br />
illan ohjelmasta. Lastenhuone on siis muuttanut muotoaan<br />
teinin salaiseksi kammioksi. Aikuisuuden portilla teini<br />
hakee itsenäisyyttään lukittavan oven avulla, mutta jonain<br />
päivänä koittaa se oikea hetki, kun lintu lentää pesästä. Tuolloin<br />
ympyrä sulkeutuu ja huone voidaan palauttaa takaisin<br />
alkuperäiseen tarkoitukseensa, työhuoneeksi.<br />
22
<strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong>-seurantakohteissa<br />
jokaiselle jotakin<br />
Reposaaren loma-asuntomessujen<br />
kohde numero 22, Eikka-mökki, rakennettiin<br />
<strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong>-seurantakohteena.<br />
Mökki syntyi yhteistyössä<br />
Suorakanava Oy:n ja rakennusteollisuuden<br />
yritysten kanssa.<br />
YHTEYDENPITO TÄRKEÄÄ<br />
Yhteydenpito oli tietenkin tärkeintä, ja<br />
se onnistui niin sähköisesti kuin henkilökohtaisestikin.<br />
Aloituspalaverista lähtien kokouksissa<br />
olivat aina läsnä kaikki tarvittavat<br />
henkilöt, Eino Grönkin osallistui palavereihin<br />
aina Suomessa ollessaan.<br />
Muulloin vastaava mestari toimi yhteyslinkkinä<br />
rakentajien sekä rakennuttajan<br />
välillä.<br />
SEURANTAKOHTEISSA<br />
TYÖVAIHEET ESITETÄÄN<br />
Seurantakohteiden työvaiheet sekä kohteissa<br />
käytettävien tuotteiden asennusohjeet<br />
esitetään selkeänä <strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong> TVesityksenä.<br />
TV-esityksen avulla on helppo<br />
seurata työvaiheita ja näin saada oikea<br />
kuva rakentamisprojektista. Esityksessä<br />
tuodaan myös esiin mitä tuotteita<br />
kohteessa on käytetty ja ohjataan tuotekohtaiseen<br />
tuotemappiin, josta löytyy<br />
vieläkin tarkempia tietoja ja asennusohjeita.<br />
Eikka-kohdetta seurattiin<br />
<strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong> -sivustolla viikoittain, jolloin<br />
julkaistiin aina uusi tv-esitys tehdyistä<br />
työvaiheista. Kaikki työvaiheet<br />
kerätään ns. tuotemappiin, josta voi lukea<br />
koko projektin työvaiheet, aloituspalaverista<br />
aina loppukuviin saakka.<br />
KOHDE VALMISTUI<br />
AIKATAULUN MUKAISESTI<br />
<strong>Me</strong>ssukohteena Eikka-mökillä oli luonnollisesti<br />
aikaraja, jolloin kaiken oli<br />
oltava valmis. Yhteistyö ammattilaisten<br />
välillä takasi ettei aikaraja ylittynyt,<br />
vaan Eikka-mökki valmistuikin Lomaasuntomessujen<br />
avajaispäiväksi.<br />
SEURANTAKOHTEISSA<br />
NIIN UUDIS- KUIN<br />
REMONTOINTIKOHTEITA<br />
<strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong> -sivuston seurantakohteista<br />
löytyy jokaiselle jotakin. On uudiskohteita,<br />
rintamamiestalojen ja kerrostalo-osakkeiden<br />
remontointikohteita<br />
jne. Myös yksittäisiä keittiöremontteja,<br />
vesikattoremontteja ja jopa tulisijan<br />
vaihto on esitetty loogisesti ja ymmärrettävästi.<br />
Joka viikko sivustolla<br />
seurataan muutamaa käynnissä olevaa<br />
erilaista projektia, alusta loppuun saakka.<br />
Projektien valmistuttua kohteet löytyvät<br />
sivustolta vuosienkin kuluttua.<br />
Eikka-mökin sekä muut seurantakohteet<br />
löydät www.rakentaja.<strong>fi</strong> etusivun<br />
alareunasta, Seurantakohteet -osiosta.<br />
Toki ehdit vielä nähdä Eikan mökin vielä<br />
ihan konkreettisestikin, sillä Reposaaren<br />
messut jatkuvat aina 6.7.<strong>2008</strong>. saakka.<br />
23
Informal Wood<br />
Pukkilan vuoden <strong>2008</strong> ulkomaisista laattauutuuksista ei puutu loistoa ja<br />
näyttävyyttä. Lähes 20 laattasarjauutuuden voimalla sisustat helposti pienet<br />
ja suuret tilat, kodin ja julkiset tilat lattiasta kattoon. Keskeistä roolia<br />
näyttelee metalli yhdistettynä struktuureihin tai ornamentteihin. Lisäpontta<br />
sisustamiseen tarjoavat sarjojen monipuoliset laattakoot ja upeat<br />
koristelistat.<br />
Teksti ja kuvat: Pukkila Oy Ab<br />
YLELLISTÄ HOHTOA<br />
Seitsemän kansainvälistä seinälaattauutuutta<br />
To Touch, Ashanti, Seventies,<br />
New York, Moonlight, Matrix ja Reflex<br />
Design tuovat tuulahduksen Euroopan<br />
tuoreimmista sisustustrendeistä.<br />
To Touch-, Ashanti- ja Seventies-sarjoissa<br />
on tarjolla uutuuskoko 20 x 50<br />
cm, joka mahdollistaa mielenkiintoisten<br />
linjojen luomisen tilaan. Siinä missä<br />
To Touch-laatat hehkuvat aurinkoa<br />
ja iloa raikkaan keltaisen, punaisen ja<br />
turkoosinsinisen sävyissä, Ashanti luottaa<br />
graa<strong>fi</strong>sempaan mustaan, valkoiseen,<br />
punaiseen ja siniseen. Laatan pinnassa<br />
on kiehtovan hento kukkakuvio, joka<br />
on kuin häilyvä kuvajainen veden pinnassa.<br />
Niinikään kiinnostavien kukkien<br />
pintaa edustaa himmeäpintainen<br />
Seventies-uutuuslaatta, jossa yhdistyvät<br />
romanttinen akvarellimainen kukka-aihe,<br />
runsasdetaljinen struktuuri ja<br />
pehmeäntäyteläinen värimaailma.<br />
Himmeäpintainen New York on modernin<br />
trendikäs seinälaatta, jonka<br />
struktuuripinnan metallinhohto tuo<br />
<strong>Me</strong>tropolitan stone<br />
<strong>Me</strong>tallinhohtoa ja<br />
kansainvälistä tunnelmaa<br />
Pukkilan laatoilla<br />
24
tilaan kaunista välkettä. Moonlight<br />
Kiinnostava kontrasti<br />
syntyy yhdistämällä valkoisen<br />
ja hiekan väriseen<br />
laattaan tumma metallioranssi<br />
tai metallisininen<br />
laatta. Sarjaan kuuluu<br />
myös kolme näyttävää<br />
koristelistaa. Moonlight-sarjan<br />
lasitettu porcellanato<br />
on serenadi<br />
metallin ja pinnan yhdistelmälle,<br />
joka kutsuu<br />
koskettamaan. Pronssinhohtoisten<br />
kuviolaattojen<br />
valkoiset lasiupotukset<br />
hohtavat kuutamon<br />
taianomaista valoa.<br />
Kuunsiltoja seinään luovat<br />
kapeat hopea- tai<br />
kultalistat.<br />
<strong>Me</strong>tallinhohtoisten<br />
laattojen kiistämättömät<br />
kuningattaret ovat Matrix<br />
ja Reflex Design, jotka<br />
sopivat vaikka olohuoneen<br />
seinään. Himmeäpintaisen<br />
Matrixin<br />
kuparinhohtoinen kukkaköynnös<br />
ei todellakaan<br />
jää seinäruusuksi.<br />
Sarjan eri kokoja yhdistelemällä<br />
voi vielä luoda<br />
mielenkiintoista rytmiä<br />
pintoihin. Reflex<br />
Design-laatan pinnan struktuuri säkenöi<br />
kolmiulotteista vaikutelmaa. Valittavana<br />
on neljä eri metallinhohtoista<br />
sävyä: kulta, hopea, timantti sekä musta<br />
onyksi.<br />
Moonlight, Reflex Design ja Matrix<br />
peruslaatat soveltuvat ominaisuuksien<br />
Ashanti<br />
ansiosta sekä seinä- että lattiamateriaaleiksi,<br />
esimerkiksi korkean tason<br />
edustus- ja designtiloihin, missä suositaan<br />
ylellisyyttä ja vahvoja tunnelmia.<br />
MONIPUOLISUUTTA JA TYYLIKKYYTTÄ<br />
Yhtä lailla niin lattiaan kun seinään laitettavaksi<br />
sopivat näyttävät porcellanato<br />
-laattauutuudet Informal Wood, <strong>Me</strong>tropolitan<br />
Stone ja Essere.<br />
Informal Wood tuo aivan uuden<br />
merkityksen puukuosille. Upeasti hohtavat<br />
pinnat, eri koot ja värit antavat<br />
mahdollisuuden innovatiivisille laatoitusideoille.<br />
Kalibroituja laattoja voi<br />
vapaasti yhdistellä, vain mielikuvitus<br />
asettaa rajat. Sarjan mosaiikki täydentää<br />
upean kokonaisuuden. Kansainvälisyyttä<br />
ja näyttävyyttä julkisiin tiloihin<br />
ja moderniin kodin sisustamiseen<br />
tuo puolestaan <strong>Me</strong>tropolitan Stone-sarja,<br />
jossa voi aistia laatan kivimäisen<br />
luonteen. Sarjassa on suurkaupunkien<br />
inspiroimat värit – esimerkiksi Pariisi<br />
on aistikkaan beige kuin kupillinen<br />
cafÈ au lait'a. Sarjaan kuuluu useita yhdisteltäviä<br />
kokoja upeilla<br />
himmeillä ja puolikiiltävillä<br />
pinnoilla.<br />
Essere on korkeatasoinen<br />
laatta, joka soveltuu<br />
erinomaisesti julkistiloihin,<br />
kuten hotelleihin ja<br />
ravintoloihin. Viisi yhteensointuvaa<br />
värivaihtoehtoa<br />
varmistavat<br />
näyttävän ja takuutyylikkään<br />
lopputuloksen. Sarjan<br />
upeat mosaiikkilaatat<br />
mahdollistavat kuvion<br />
jatkumisen seinästä<br />
lattiaan.<br />
Väri- ja kokovalikoimaa<br />
lisäävät Milestoneja<br />
Geolite- sarjojen lasittamattomat<br />
porcellanatot<br />
sekä lasitetut Basicsarjan<br />
mustat ja valkoiset<br />
porcellanatot. Uutuuksien<br />
joukkoon kuuluu<br />
myös Cotto Lombardo,<br />
eteläeurooppalaistyylinen<br />
marmorikuvioitu<br />
lasitettu porcellanato-laatta,<br />
jonka klassiset<br />
värit musta, vaalea ja<br />
ruskeanbeige ovat kestosuosikkeja.<br />
Monipuoliset<br />
lattialaatat kodin arjen<br />
laajaan ja monipuoliseen<br />
käyttöön löytyvät<br />
lasitetusta Lavagne-laatasta sekä lasitetuista<br />
klinkkerilaatoista, Living, Terre<br />
Naturali ja Hercules. Esimerkiksi Hercules<br />
on erinomainen ratkaisu lattioihin,<br />
joissa vaaditaan kulutuksenkestoa.<br />
Lisätietoja:<br />
www.pukkila.com<br />
Reflex Design<br />
25
Passiivitalo passaa Vantaalle<br />
Vantaan kaupungin rakennusvalvonnassa<br />
suhtaudutaan varsin myönteisesti<br />
kaikkiin energiaa säästäviin rakenneratkaisuihin.<br />
Niinpä passiivitalonkin<br />
rakennuslupahanke käsiteltiin<br />
varsin ripeästi, noin neljässä viikossa.<br />
Tarkastusrakennusmestari Seppo<br />
Heikkiläkin on jopa innoissaan, kun<br />
hänen kohdalleen tuli Suomessa varsin<br />
poikkeuksellinen hanke.<br />
Teksti ja kuvat: Raimo Holopainen<br />
En ollut juurikaan perehtynyt pas<br />
siivitaloihin ennen tätä hakemus<br />
ta. Edes matalaenergiatalolle ei<br />
pöydälleni ole hakemusta tullut. Lämmöneristävyyden<br />
suhteen ei tosin tavanomaisinkin<br />
ratkaisuin toteutettaviin<br />
pientalohakemuksiin ole juurikaan tarvinnut<br />
puuttua. Tässä passiivitalossa<br />
määräykset tosin täyttyvät jopa moninkertaisesti.<br />
Ulkoseinän vahvuus onkin<br />
peräti 61 cm, tosin määräykset mahdollistivat<br />
noin 24 m 2 :n ylityksen kerrosalaan.<br />
ÄLYTTÖMÄN HYVÄ JUTTU<br />
– Kun hanke esiteltiin ensimmäistä kertaa,<br />
mielenkiintoni heräsi heti. Sitä lisäsi,<br />
että hankkeen takana on hyvä suunnittelija,<br />
Kimmo Lylykangas. Ihan pieni<br />
varaus minulla silti on, kun näistä<br />
Suomen säätiloista ei koskaan oikein tiedä,<br />
aprikoi Heikkilä. Mutta jos nämä<br />
vaativatkin tekniset ratkaisut saadaan<br />
meillä toimimaan, onhan se älyttömän<br />
hyvä juttu. Onhan toimivuudesta tietysti<br />
tuhansien talojen kokemus Keski-<br />
Euroopassa ja Ruotsistakin on jo saatu<br />
hyviä ja rohkaisevia tuloksia. <strong>Me</strong>idän<br />
tehtävämme on tietysti seurata ensisijaisesti<br />
rakentamista ja rakenteita, mutta<br />
seuraamme ilman muuta myös tätä<br />
energianäkökulman toteutumista. Ja jos<br />
kokemukset ovat myönteisiä, saattaahan<br />
olla, että Vantaalla joskus toteutetaan<br />
jopa kokonainen passiivitalo-asuinalue<br />
tai ainakin kortteli. Tätä ei tosin päätetä<br />
rakennusvalvontavirastossa, sanoo Heikkilä<br />
hymyssä suin.<br />
LÄMMITYSKULUT<br />
NOUSEVAT KOKO AJAN<br />
– On hyvä, että uusia ratkaisuja tulee<br />
energiakulujen pudottamiseksi, sillä<br />
lämmityskulut ovat jo nyt leijonanosassa<br />
kiinteistön ylläpidossa. Niinpä tämäntapaiset<br />
investoinnit lämpötalouteen on<br />
saatavissa takaisin kenties hyvinkin lyhyessä<br />
ajassa, sillä taitavat nuo lämmitysenergiakulut<br />
vaan nousta koko ajan,<br />
arvelee Heikkilä. Ympäristöministeriössähän<br />
ollaan kiristämässä energiamääräyksiä<br />
ja uudet ohjeet tulevat voimaan<br />
jo ihan lähivuosina. Odotamme myös<br />
mielenkiinnolla, mitä ministeriön ohjaama<br />
normitalkoot -kampanja tuo rakentamiseen.<br />
Toivottavasti myös joitain<br />
rakentamiskustannuksiakin pudottavia<br />
päätöksiä. <strong>Me</strong>illähän on täällä Vantaalla<br />
ihan omana erityisongelmana lentomelu,<br />
jonka torjumiseen käytetään hieman<br />
eri ratkaisuja kuin lämmöneristävyyden<br />
parantamisessa.<br />
RAKENTAMINEN JATKUU<br />
Vantaalla myönnetään vuosittain noin<br />
2 500 rakennuslupaa, joista noin kolmannes<br />
on omakotitaloja. Kaupunki<br />
luovuttaa vuosittain muutamia kymmeniä<br />
tontteja, tänä vuonna Koivukylästä,<br />
Nikinmäestä ja rakentamisen keskeisimmästä<br />
painopisteestä Kivistöstä.<br />
Uusimman asuinalueen, Leinelän,<br />
suunnittelukilpailu on juuri ratkaistu.<br />
Alueelle tulee asuntoja noin 2 500<br />
hengelle. – Olen ollut nyt tässä virassa<br />
viitisen vuotta ja selvänä muutoksena<br />
on ollut rakentamisen tuleminen ympärivuotiseksi,<br />
mikä on sinänsä hyvä<br />
tasapainottava asia, mutta kenties myös<br />
merkki jostain, mistä pitäisi olla huolissaan,<br />
tuumaa tarkastajarakennusmestari<br />
Seppo Heikkilä.<br />
TYÖMAALLA EDETÄÄN<br />
SUUNNITELMIEN MUKAISESTI<br />
Passiivitalotyömaalla ei hötkyillä, kaikki<br />
tehdään huolella. – Kun myös anturat<br />
on lämpöeristetty ympäriinsä, on jo<br />
pohjan tasaukset tehty melkeinpä millimetrien<br />
tarkkuudella, sanoo Jorma<br />
Vuoritsalo, toinen paritalon rakentajista.<br />
Kyllä tässä muutaman viikon päästä<br />
ollaan silti jo harjakorkeudessa, sanoo<br />
rakentaja kesäkuun alkupuolella.<br />
Kellarin elementit asennettu kesäkuun alkupäivinä.<br />
26
Pohjan tasaus tehtiin huolella.<br />
Anturan allekin asennettiin eristekerros, ollaan<br />
huhtikuun lopussa.<br />
Valu on tehty ja pinta käsitelty hartsilla.<br />
Kalenterissa toukokuun puoliväli.<br />
27
28<br />
Taloyhtiöprojektilla
yhtiöiden asiat hallintaan<br />
<strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong> tuottaa oman palveluosaston<br />
myös taloyhtiöille, jotta mm.<br />
näiden kiinteistönhuolto tulevine<br />
remonttitarpeineen ja samalla yhtiön<br />
kaikkien asioiden hallinta saadaan<br />
yhden kaiken kattavan palvelun<br />
alle. Nyt tarjolla olevien portaalien<br />
palvelut kattavat vain osan taloyhtiön<br />
moninaisista tarpeista.<br />
Taloyhtiöillä on seuraavien vuosien<br />
aikana yhä enenevässä määrin<br />
tulossa eteen suuret remonttitarpeet.<br />
Normaalien remonttien lisäksi<br />
ajankohtaisia tarpeita ovat nyt<br />
vesi- ja viemäriputkistojen täydellinen<br />
uusiminen, hissiremontit sekä energian<br />
hintojen nousun myötä erilaiset<br />
energiaa säästävät toimenpiteet kuten<br />
lisälämmöneristämiset, ikkunoiden<br />
uusimiset, lämmitysjärjestelmäremontit<br />
sekä ilmanvaihtojärjestelmän nykyaikaistaminen.<br />
UUSI PALVELU ON<br />
VASTAUS KENTÄN PYYNTÖIHIN<br />
Pyyntö palvelun aloittamiseen on tullut<br />
suoraan kentältä, eli taloyhtiöiden isännöitsijöiltä<br />
ja jäseniltä itseltään. Valtaosa<br />
taloyhtiöistä on pieniä yhden tai kahden<br />
talon yhtiöitä joita hoitaville isännöitsijöille<br />
nyt eteen tuleva tilanne on täysin<br />
uusi ja hallitsematon. Pahimmassa tapauksessa<br />
remontteja lykätään kunnollisen<br />
tiedon puuttuessa liian pitkälle, mikä aiheuttaa<br />
huomattavia lisäkustannuksia. Todella<br />
ongelmalliseksi tilanne muodostuukin<br />
silloin jos yhtiön asunnot joudutaan<br />
tyhjentämään toimenpiteiden vuoksi.<br />
Esimerkiksi vesijohtojen äkillisestä pettämisestä<br />
aiheutuvat korjaus- ja uusintatyöt<br />
tyhjentää taloyhtiön useaksi kuukaudeksi.<br />
Ongelmaa ei helpota myöskään se,<br />
että taloyhtiöiden hallitukset koostuvat<br />
lähes yksinomaan rakennusalaa tuntemattomista<br />
henkilöistä. Tiedon tarve ja<br />
tulevien ongelmien tiedostaminen on<br />
kuitenkin saanut nämä taloyhtiöistä vastaavat<br />
henkilöt jo pidempään vaatimaan<br />
rakentaja.<strong>fi</strong>-sivustolta palvelun tarjontaa<br />
myös suoraan taloyhtiöiden tarpeisiin.<br />
Nyt aloitetun Taloyhtiöprojektin avulla<br />
nämä edellä mainitut ongelmat on tarkoitus<br />
poistaa ja antaa taloyhtiöille sekä<br />
yhtiössä päätöksiä tekeville henkilöille<br />
väline jonka avulla voidaan estää ongelmien<br />
eteneminen liian pitkälle.<br />
TALOYHTIÖPROJEKTIN<br />
KOHDERYHMÄ JA TAVOITTEET<br />
Taloyhtiöprojektin kohteena ovat taloyhtiöiden<br />
isännöitsijät, hallituksen jäsenet,<br />
omistajaosakkaat, taloyhtiöiden<br />
asukkaat sekä huoltotoimenpiteitä suorittavat<br />
yritykset. Hankkeen tavoitteena<br />
on luoda taloyhtiöitä valtakunnan laajuudella<br />
palveleva kokonaisuus. Hankkeella<br />
on myös merkittävä vaikutus kansallisomaisuutemme<br />
arvon, eli olemassa<br />
olevan kiinteistökannan säilyttämisessä.<br />
LAAJA PALVELU KATTAA MYÖS ITSE<br />
ASUKKAIDEN TARPEET – ILMAISEKSI<br />
<strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong> sivuston jo tutuksi tulleeseen<br />
tyyliin myös tälle uudelle kohderyhmälle<br />
on tarkoitus heti alusta asti tarjota mahdollisimman<br />
laaja palvelukokonaisuus ja<br />
vaikka palvelun ensisijainen tehtävä on<br />
palvella taloyhtiöiden kunnostamista ja<br />
kunnossapitämistä ei yhtään taloyhtiön<br />
osapuolta olla unohdettu. Isännöitsijät ja<br />
hallituksen jäsenet saavat palvelusta apua<br />
mm. korjaustarpeiden, kuntoarvioiden<br />
ja -tutkimusten teossa, tietoa eri työvaiheiden<br />
kustannuksista, neuvoa töiden aikatauluttamiseen,<br />
suunnitteluun ja erilaisten<br />
viranomaislupien sekä urakkatarjouspyyntöjen<br />
ja sopimusten tekoon.<br />
Osakkaat ja asukkaat puolestaan löytävät<br />
palvelusta kaikki taloyhtiötä ja omaa osaketta<br />
koskevat tiedot, ohjeet ja kaavakkeet<br />
vuokrasopimusten ja kauppakirjojen<br />
tekoon, huoneiston sisäpuolisten remonttien<br />
ohjeistukset ja kustannusarvioohjelmat,<br />
taloyhtiön sisäisen tiedotusvälineen<br />
ym. ym. Huoltoyhtiöille suurimmat<br />
avut löytyvät erilaisten vikailmoitusten<br />
ja tiedotusten yksinkertaistumisen<br />
muodossa.<br />
HANKKEESSA MUKANA<br />
RAKENNUSTEOLLISUUS JA TEKES<br />
Taloyhtiöiden ongelmat olivat laajasti<br />
jo etukäteen tiedossa ja heti kun hanketta<br />
lähdettiin suunnittelemaan ilmoitti<br />
yli 20 rakennusteollisuuden yritystä<br />
halukkuutensa olla mukana hankkeen<br />
kehittämisessä jo alusta asti.<br />
Taloyhtiöprojekti -nimellä kulkevassa<br />
hankkeessa on mukana myös valtion<br />
teknologian ja innovaa- tioiden kehittämiskeskus,<br />
eli TEKES.<br />
Taloyhtiöprojektin toteutusaikataulu<br />
kestää aina helmikuulle 2010 mutta<br />
ensimmäiset palvelut avataan taloyhtiöille<br />
jo tämän vuoden aikana.<br />
Lisätietoja:<br />
Kehitysjohtaja Pentti Teponoja,<br />
Suorakanava Oy, p. 0440 591 906<br />
Toimitusjohtaja Hannu Myöhänen,<br />
Suorakanava Oy, p. 0440 532 592<br />
www.rakentaja.<strong>fi</strong><br />
29
Hyvin suunniteltu ja asennettu<br />
ilmanvaihto toimii<br />
Hyvän sisäilman takaavat toimiva ilmanvaihtolaitteisto, puhtaat kanavat sekä oikein säädetty ja oikein mitoitettu<br />
järjestelmä. Jotta kaikki osat osuisivat kohdalleen, on syytä käyttää ammattimaista suunnittelijaa ja valvojaa ilmanvaihtotöissä.<br />
Teksti: Essi Routasuo/VCA<br />
Sisäilman terveysvaikutuksiin<br />
kiinnitetään yhä enemmän<br />
huomiota. Jopa 90 prosenttia<br />
ihmisen kuluttamasta ilmasta on sisäilmaa,<br />
ja sitä kuluu tuhansia litroja vuorokaudessa.<br />
Ilmanvaihdon tehtävä on<br />
tuoda puhdasta ilmaa hengitettäväksi<br />
ja poistaa rakennuksen ilmassa olevat<br />
epäpuhtaudet.<br />
Tavallisimmin ilmanvaihdon toteutuksessa<br />
mennään metsään jättämällä<br />
huomioimatta korvausilmareitit.<br />
– Silloin ilma ei liiku rakennuksessa<br />
oikealla tavalla. Ilmanvaihtojärjestelmän<br />
tarkoituksenahan on, että ilmavirrat<br />
ikään kuin huuhtelevat rakennusta,<br />
LVI-työteknikko ja yrittäjä Pekka<br />
Salakka LVI-Heltecon Oy:stä sanoo.<br />
Salakalla on 35 vuoden kokemus alan<br />
suunnittelu- ja valvontatehtävistä.<br />
Usein siirtoilmareitit jäävät Salakan<br />
mukaan rakentajan harteille, eikä niitä<br />
silloin aina muisteta.<br />
Muoviputki on helppo sahata oikeaan mittaan.<br />
Jos kylmissä tiloissa olevat kanavat jätetään<br />
eristämättä, seuraa kondensoitumista.<br />
Tämä aiheuttaa esimerkiksi<br />
ullakolla kosteutta ja katosta tippuvaa<br />
vettä.<br />
– Ilmanvaihtokoneiden kiinnitys on<br />
toisinaan virheellistä ja se aiheuttaa<br />
resonanssia seiniin. Äänikysymykseen<br />
ei välttämättä kiinnitetä huomiota<br />
asennusvaiheessa ja suunnitelmia oikaistaan.<br />
Ammattimainen suunnittelu onkin<br />
Salakan mukaan ainoa tapa saada ilmanvaihto<br />
hallintaan ja onnistunut<br />
lopputulos aikaan. Ilmanvaihto vaatii<br />
oikean mitoituksen ja ohjeistuksen.<br />
ÄÄNIHAITAT MINIMOIDAAN<br />
Suunnitelmien noudattamisen varmistamiseksi<br />
ilmanvaihtoasennuksiin tarvitaan<br />
valvoja, sillä rakentaja ei ole LVIalan<br />
ammattilainen. Suunnittelija tai<br />
– Korvausilmareitit unohtuvat helposti, jos ilmanvaihtoa<br />
ei ole suunniteltu huolellisesti,<br />
Pekka Salakka sanoo.<br />
LVI-alan pätevyyden omaava asiantuntija<br />
käy ilmanvaihtotöiden valvojaksi.<br />
Pääkaupunkiseudulla rakennusvalvontavirasto<br />
edellyttää, että LVI-töiden<br />
valvontaan on ilmoitettu vastuuhenkilöt<br />
rakentamismääräyskokoelman vaatimusten<br />
mukaisesti. Muualla maassa<br />
valvonta ei ole yhtä tiukkaa, mutta on<br />
rakentajan edun mukaista, että määräyksiä<br />
noudatetaan.<br />
Tärkeä huomioonotettava asia niin<br />
suunnittelussa kuin toteutuksessa on<br />
Pekka Salakan mukaan se, ettei ilmanvaihto<br />
aiheuta häiritsevää ääntä. Kanavistoon<br />
asennetaan äänenvaimentimet.<br />
Venttiilit ja koko järjestelmä säädetään<br />
niin, ettei ilman nopeus nouse liian<br />
suureksi ja aiheuta siten ääntä.<br />
Äänihaittoja minimoidaan myös sillä,<br />
ettei lämmön talteenottokonetta sijoiteta<br />
makuuhuoneen vastaiselle seinälle,<br />
missä se voi aiheuttaa häiritseviä<br />
runkoääniä.<br />
– Oikea asennuspaikka ja -tapa ovat<br />
olennaisia asioita, Salakka kiteyttää.<br />
30
RAITISILMA TALON<br />
VIILEÄLTÄ PUOLELTA<br />
– Määräysten mukaiset laitteet vastaavat<br />
tämän päivän energiatehokkuusvaatimuksia,<br />
Pekka Salakka vakuuttaa.<br />
Ilmanvaihtojärjestelmä tulee mitoittaa<br />
annettujen normien mukaan joko<br />
neliö- tai asukaslukumäärään perustuen.<br />
Suunnittelun merkitys tuleekin<br />
esiin juuri siinä, kuinka varmistetaan<br />
riittävä ilmanvaihto, joka ei kuitenkaan<br />
aiheuta esimerkiksi äänihaittaa tai vedon<br />
tunnetta.<br />
– Venttiilit tulee sijoittaa eri puolille<br />
huonetta niin, että huuhteluvaikutus<br />
on mahdollisimman suuri. Tuloventtiilien<br />
ei tule olla lähellä oviaukkoja, Salakka<br />
sanoo.<br />
– Ilmanvaihtojärjestelmässä käytettävä<br />
raitisilma otetaan talon viileämmältä<br />
eli pohjoispuolelta, ja sitten ilmanvaihtokoneella<br />
puhalletaan huoneisiin.<br />
Ilmanvaihtokone kannattaa Salakan<br />
mukaan sijoittaa tekniseen tilaan. Jos<br />
sellaista ei ole, esimerkiksi kodinhoitohuone<br />
soveltuu hyvin, koska laite<br />
tulee viemäröidä.<br />
MUOVIKANAVAT HELPPOJA KÄSITELLÄ<br />
Uponor on kehittänyt erityisesti pientaloihin<br />
sopivan nykyaikaisen ilmanvaihtokanaviston,<br />
joka on valmistettu<br />
antistaattisesta ja syöpymättömästä<br />
polypropeenimuovista.<br />
– Muovikanavat ovat helppoja asentaa<br />
ja työstää ja niiden puhdistettavuus<br />
on hyvä. Asennustyötä voi näin tehdä<br />
muukin kuin alan koulutuksen saanut<br />
henkilö, Pekka Salakka sanoo.<br />
– Muovikanava on helppo katkaista<br />
sahalla, se on kevyt ja osien saatavuus<br />
on nykyisin hyvä. Tuotekehitys on<br />
mennyt tässä eteenpäin.<br />
Antistaattinen sileä kanavisto ei kerää<br />
pölyä, hajuja tai bakteereita aiheuttavia<br />
epäpuhtauksia.<br />
Suunnittelu ei Salakan mukaan poikkea<br />
tavanomaisesta muovikanavien<br />
kohdalla, eivätkä ne aseta erityisiä vaatimuksia.<br />
Muovikanavaa voi myös käyttää<br />
kaikkialla kodissa lukuunottamatta<br />
liesituulettimen poistoilmaputkea.<br />
– Muoviputki on perinteistä kestävämpi,<br />
sehän ei ruostu kostuessaan, Salakka<br />
huomauttaa.<br />
Muoviputket ovat kevyitä ja helppoja käsitellä.<br />
Asennuksesta selviää, vaikkei olisikaan ammattilainen.<br />
Muoviset kanavistoputket ovat tiiviisti<br />
tulpattuina ja kanaviston osat yksittäin<br />
pakattuina muovipusseissaan asennushetkeen<br />
asti. Kaikki kanavat pitää<br />
tulpata rakennusaikana, jotta niihin ei<br />
pääse rakennuspölyä tms. epäpuhtauksia.<br />
Pientalon ilmanvaihtotyöt onnistuvat kerralla, kun suunnittelu ja valvonta ovat kohdallaan.<br />
31
Kattolyhdyillä kuutamovaloa<br />
<strong>Me</strong>lko tyypillinen ratkaisu on ainakin pienille tonteille<br />
rakennettavissa omakotitaloissa 11/2-kerroksinen, jossa<br />
on myös usein yläpohjaan asti ylettyä 5-6 metriä korkea<br />
olohuone, joka antaa ilmavuutta ja valoa toiseen kerrokseen.<br />
Lisävaloa saadaan esimerkiksi kattoikkunoilla,<br />
mutta vaihtoehtona saattaa olla myös kattolyhty, jonka<br />
läpi voi katsella taivaan tähtiä ja kuuta.<br />
Teksti ja kuvat: Suorakanava Oy<br />
Kattolyhty ei ole mikään uusi muotivillitys, sillä niitä<br />
näkee kaikkien kaupunkien sata vuotta vanhoilla<br />
pientaloalueilla. Kattolyhdyn tehtävänä on antaa valoa,<br />
mutta myös pääkorkeutta, jos yläkerta on kovin matala<br />
tai jyrkkäkattoinen. Kattolyhdyn alla on mm. erinomainen<br />
työpöydän paikka. Jos pesuhuone on ihan ulkoseinällä antaa<br />
kattolyhty paitsi valoa, myös mukavasti seisomatilaa vaikkapa<br />
hampaiden pesuun. Useimmiten kattolyhdyt sijoittuvat<br />
yläkerran keskitiloihin joissa ei muuten ole saatu normaalia<br />
luonnonvaloa aikaiseksi. Ilman kattolyhtyjä nämä<br />
keskiosat ovat perinteisesti jääneet joko kylmiksi ullakkotiloiksi<br />
tai eteistiloiksi. Kattolyhtyjen avulla sinne on usein<br />
saatu rakennettua ylimääräinen makuuhuone.<br />
HANKALAHKO RAKENNE<br />
Kattolyhty antaa mukavan lisäelementin talon julkisivulle<br />
ja ulkonäölle, mutta sen tekeminen on suoraan sanoen hieman<br />
hankalaa puuhaa. Homma on osattava. Lisävaatimuksia<br />
tulee myös vesikaton tiiveydelle, joten niksit on hallittava.<br />
Erityisesti on huolehdittava vinon katonosan ja kattolyhdyn<br />
sivujen pystyseinien liitoskohdan vesitiiviydestä.<br />
Helpoimmalla taisivat aikanaan – ja miksei nykyisinkin -<br />
konesaumatun peltikaton valinneet. Ei kattolyhty kuitenkaan<br />
omakotitalon rakentamisen vaikein paikka ole. Hyvään<br />
lopputulokseen pääsee tekemällä piirustusten mukaan.<br />
Kattolyhdyn voi toki tehdä myös vanhaan taloon, kunhan<br />
on selvittänyt asian ensin rakennusvalvontaviraston kanssa.<br />
Katolyhdyn voi hankkia myös valmiina elementtinä.<br />
MYÖS PARVEKKEELLA<br />
Kattolyhty voi olla myös niin mittava, että sitä kautta on<br />
kulku parvekkeelle, jonka tyypillinen versio on sellainen,<br />
että se on rakennettu linjakkaasti sisääntulokuistin päälle.<br />
Tämmöinen parvekeratkaisu asettaa tietysti omat haasteensa<br />
sadeveden ja lumen sulamisvesien poistamiselle. Kattolyhty<br />
antaa rakennukselle näyttävyyttä julkisivuun, mutta<br />
voi huonosti toteutettuna pilata talon ulkonäön, joten sen<br />
suunnitteluun kannattaa nähdä vaivaa. Katolyhtyjä talossa<br />
voi olla useampiakin<br />
32
Ilmanvaihto ja lattialämmitys<br />
voivat hyödyntää toisiaan<br />
Vesikiertoinen lattialämmitys on yleisin lämmönjakotapa Suomessa.<br />
Sen valitsee lähes 60 prosenttia pientalorakentajista.<br />
<strong><strong>Rakentaja</strong>t</strong> eivät kuitenkaan vielä yleisesti tiedä, että myös ilmanvaihtolaite<br />
voidaan valita niin, että se on mahdollista kytkeä<br />
suoraan yhteen vesikiertoisen lattialämmityksen kanssa.<br />
Vallox Oy on kehittänyt lattialämmitys- ja maalämpötaloille soveltuvia<br />
ilmanvaihtoratkaisuja.<br />
teksti: Vallox Oy<br />
Suuntaus on se, että tulevaisuudessa<br />
ilmanvaihtokoneilta edellytetään<br />
huomattavasti nykyistä<br />
parempaa vuosihyötysuhdetta. Nykyäänhän<br />
30 prosentin vuosihyötysuhde<br />
on minimivaatimus, vaikka markkinoilla<br />
on toki saatavissa huomattavasti<br />
tätä tehokkaampiakin laitteita.<br />
Mitä parempi ilmanvaihtokoneen hyötysuhde<br />
on, sen vähemmän jälkilämmitystä<br />
tarvitaan. Tietty jälkilämmityksen<br />
tarve pohjoisessa ilmanalassa kuitenkin<br />
on aina olemassa, arvioi toimitusjohtaja<br />
Risto Pääjärvi forssalaisesta<br />
Senewa Oy:stä.<br />
Ilmanvaihdon tuloilman sähköisten<br />
jälkilämmitysten suuri määrä on yllättävä,<br />
koska vastaavia pattereita on saatavana<br />
myös vesikiertoisina. Sähköisen jälkilämmityksen<br />
suuri määrä on ongelmallinen<br />
muun muassa pakkashuippuina,<br />
jolloin valtakunnan sähköntuotantokapasiteetti<br />
on muutenkin tiukoilla.<br />
– Lisäksi ilmanvaihdon jälkilämmityksen<br />
hoitaminen sähkölämmitteisenä<br />
on nykyään varsin kallista puuhaa,<br />
Pääjärvi toteaa.<br />
TAVOITTEENA ENERGIATEHOKAS<br />
KOKONAISUUS<br />
Vesikiertoisen jälkilämmityspatterin<br />
valinta sähköpatterin sijaan on perusteltu<br />
ratkaisu silloin, kun talon lämmönlähteenä<br />
on maalämpö-, kaukolämpö-,<br />
puu-, öljy- tai ylipäänsä joku<br />
muu lämmönlähde kuin sähkö. Näiden<br />
lämmönlähteiden energiahinta on<br />
vaihtoehtona olevaa suorasähkötarif<strong>fi</strong>a<br />
alhaisempi.<br />
Risto Pääjärvi pitää järkevänä, että valitaan<br />
sellainen ilmanvaihtolaite, joka<br />
on vuosihyötysuhteeltaan mahdollisimman<br />
hyvä. Ilmanvaihdon esilämmi-<br />
Vallox 140 -ilmanvaihtokone ja maalämpöratkaisu<br />
omakotitalossa. Maalämpötaloissa lämmönjako<br />
tapahtuu vesikiertoisella lattialämmityksellä.<br />
Oikeanlaisella ilmanvaihtokoneella ilmanvaihto<br />
voidaan kytkeä suoraan lattialämmitykseen,<br />
jolloin se hyödyntää lattialämmitystä<br />
tuloilman jälkilämmityksessä. Vallox 140 MLV<br />
VKL -ilmanvaihtokone on suunniteltu erityisesti<br />
lattialämmityskytkentään ja se sopii hyvin maalämpötaloissa<br />
käytettäväksi.<br />
Kuva: Nina Dahl<br />
34
Kokenut LVI-suunnittelija ja Senewa Oy:n toimitusjohtaja Risto Pääjärvi<br />
painottaa hyvän hyötysuhteen merkitystä ilmanvaihtokoneen valinnassa.<br />
Jos hyötysuhde on hyvä, tarvitsee tuloilma vähemmän jälkilämmitystä.<br />
Taloissa, joissa on vesikiertoinen lämmitysjärjestelmä, kannattaa hänen<br />
mukaansa myös ilmanvaihdon tuloilman jälkilämmitys hoitaa vesipatterilla.<br />
Kuva: Jaana Lindfors<br />
tys voidaan hoitaa esimerkiksi maalämpöä<br />
hyödyntäen. Jälkilämmityksessä tarve,<br />
jossa ilma nostetaan noin +17<br />
°C:een, jää näin varsin pieneksi. Se hoidetaan<br />
sitten kytkemällä ilmanvaihdon<br />
vesikiertoinen jälkilämmityspatteri vesikiertoiseen<br />
lattialämmitykseen.<br />
– Jälkilämmityksessä ei ole syytä nostaa<br />
ilman lämpötilaa liian korkeaksi, sillä<br />
hieman huoneilmaa viileämpää ilmaa<br />
sisään puhaltamalla saadaan aikaan tehokas<br />
ilmanvaihdon huuteluvaikutus.<br />
Viileämpi ilma lämpenee sekoittuessaan<br />
lämpimämpään huoneilmaan ja raikastaa<br />
asunnon sisäilman.<br />
MAALÄMMÖN EDUT<br />
MYÖS ILMANVAIHTOON<br />
Oikeanlaisella ilmanvaihtokoneella ilmanvaihto<br />
voidaan kytkeä suoraan lattialämmitykseen.<br />
Tällöin tuloilma jälkilämmitetään<br />
lattialämmityksestä otettavalla<br />
lämmöllä.<br />
Omakotitaloissa asia on erittäin ajankohtainen muun<br />
muassa maalämmön yleistymisen johdosta. Kerrostalot puolestaan<br />
ovat usein kaukolämmön piirissä. Kerrostaloissa sekä<br />
hajautetut ilmanvaihtojärjestelmät että vesikiertoinen lattialämmitys<br />
ovat yleistymässä.<br />
ILMANVAIHTOKONEITA ERIKOISOMINAISUUKSIN<br />
LATTIALÄMMITYSTALOILLE<br />
Vallox on tuonut markkinoille sarjan ilmanvaihtokoneita,<br />
jotka on suunniteltu erityisesti suoraan lattialämmityskytkentään<br />
sopiviksi ja näin ne pystyvät hyödyntämään esimerkiksi<br />
maalämmöllä tuotettua edullista energiaa.<br />
Lattialämmitykseen suoralla kytkennällä liittyvissä Vallox<br />
VKL -koneissa on perinteisiä ilmanvaihtokonemalleja kehittyneemmät<br />
jäätymisenestoratkaisut, jotka tekevät niiden<br />
liittämisen matalalämpöiseen lattialämmitykseen entistä turvallisemmaksi.<br />
Ilmanvaihdon toiminta saadaan mahdollisimman<br />
hyvin sekä sisäilman laatuvaatimukset että<br />
energiatalous huomioivaksi, kun ilmanvaihdon<br />
toimintaa ohjataan automaattisesti asunnon kulloistenkin<br />
olosuhteiden mukaan. Ohjaus voi<br />
tapahtua joko sisäilman hiilidioksidi- tai kosteuspitoisuuden<br />
perusteella.<br />
Kuvat: Nina Dahl<br />
Ratkaisut suojaavat koneita jäätymiseltä mahdollisten sähkökatkosten<br />
aikana, jolloin viileää ilmaa saattaisi virrata ulkoja<br />
jäteilmakanavista ilmanvaihtokoneelle.<br />
Teknisenä innovaationa Valloxin vesikeskuslämmitysmallistossa<br />
on vakiovarusteina sekä ulkoilma- että jäteilmakanavasta<br />
tulevaa kylmän ilman virtausta ehkäisevät suojapellit<br />
sekä tehokas tuloilman jälkilämmityspatteri.<br />
ILMANVAIHDON ESILÄMMITYS MAALÄMMÖN AVULLA<br />
Vallox MLV -patteri on maalämpötaloille sopiva ilmanvaihdon<br />
ulkoilman lämmitys- ja jäähdytyspatteri. Sen avulla voidaan<br />
talviaikana säästää energiakuluissa ja kesäaikana viilentää<br />
sisäilmaa energiatehokkaasti. Patteri liitetään ulkoilmakanavistoon<br />
ennen ilmanvaihtokonetta.<br />
Markkinoilla on ollut ratkaisuja, joissa maalämpöä käytetään<br />
sisään tuotavan ilman viilentämiseen. Valloxin MLVpatteri<br />
antaa mahdollisuuden hyödyntää maan lämpöä myös<br />
ulkoilman esilämmityksessä ja pienentää<br />
näin energiankulutusta ja lämmöntalteenottokennon<br />
jäätymisriskiä.<br />
Vallox 140 MLV VKL -ilmanvaihtokone<br />
on suunniteltu soveltuvaksi erityisesti<br />
maalämpöjärjestelmiin ja siinä<br />
MLV-patteri on integroitu koneen sisälle.<br />
Koneen hyötysuhde yltää 85 prosenttiin<br />
ja se on varustettu energiatehokkailla<br />
tasavirtapuhaltimilla.<br />
AUTOMAATTINEN SÄÄTÖ OLEELLINEN<br />
OSA ENERGIATEHOKKUUTTA<br />
Ilmanvaihdon energiatehokkuuteen<br />
vaikuttaa myös ilmanvaihtokoneen säätöautomatiikka,<br />
jonka tehtävänä on varmistaa<br />
ilmanvaihdon tarpeenmukainen<br />
toiminta ja sen avulla hyvä sisäilman<br />
laatu.<br />
Jos ilmanvaihtolaiteen toimintaa ohjataan<br />
niin, että se toimii automaattisesti<br />
joko asunnon kosteus- tai hiilidioksidipitoisuuden<br />
mukaan ohjautuen,<br />
reagoi ilmanvaihto mahdolliseen tehostamistarpeeseen<br />
välittömästi, mutta<br />
mukautuu vastaavasti oikea-aikaisesti myös pienentyneeseen<br />
ilmanvaihtotarpeeseen.<br />
Ilmanvaihto toimii aina todellisen tarpeen eikä asukkaiden<br />
muistin tai viitseliäisyyden mukaan ohjautuen. Tämä<br />
varmistaa sekä ilmanvaihdon energiatehokkaan toiminnan<br />
että hyvän sisäilman laadun.<br />
Vallox 140 VKL -ilmanvaihtokoneessa<br />
on korkea hyötysuhde<br />
ja tehokkaat<br />
jälkilämmityspatterit,<br />
jotka soveltuvat<br />
hyvin käyttöön,<br />
jossa ilmanvaihtokone<br />
kytketään<br />
suoraan vesikiertoiseen<br />
lattialämmitykseen.<br />
35
Miksi ja milloin<br />
home kasvaa rakenteissa<br />
Homeen kasvulla on oltava kolme suotuisaa edellytystä. Riittävästi kosteutta,<br />
riittävä lämpötila sekä riittävästi aikaa ja ruokaa. Ajan tarve riippuu<br />
lähinnä lämpötilasta ja kasvualustasta, eli materiaalista ja jossain<br />
määrin myös kosteudesta. Kaikki materiaalit homehtuvat kun kosteus<br />
ja lämpöolot ovat sopivat ja aikaa on riittävästi.<br />
Teksti: Pekka Rönkkö, kuvat: Hengitysliitto/Juhani Pirinen<br />
Homeet ovat välttämättömiä elä<br />
vässä luonnossa. Kuten tulikin,<br />
home on hyvä palvelija, mutta<br />
huono isäntä. Jos homeilla on erittäin<br />
hyvät kosteus- ja lämpöolot, kasvu alkaa<br />
kiihtyä, kuten millä tahansa elävällä<br />
organismilla.<br />
Eri ihmiset reagoivat eri tavoin eri<br />
homemäärille eikä yksiselitteistä rajaa<br />
voida tästä syystä sanoa. Vaikuttaa siltä,<br />
että nykyisin ihmiset elävät varhaislapsuuden<br />
erittäin steriileissä olosuhteissa,<br />
jolloin luontaista vastustuskykyä<br />
ei kehity. Sietoraja homeille jää tällöin<br />
hyvin alhaiseksi. Kun mennään ajassa<br />
reilut 50 vuotta taaksepäin, olivat joka<br />
talossa maaseudulla selvästi näkyvät<br />
homekasvustot yleisiä, eikä niihin reagoitu.<br />
Niiden kanssa oli opittu elämään.<br />
Samanlainen tilanne on edelleen<br />
kostean ja lämpimän ilmanalan mais-<br />
Alapohjan tuulettumisen estyminen oli<br />
johtanut lahovaurioihin. Alapohja oli<br />
jo osittain romahtanut ja siellä oli orgaanista<br />
jätettä ja multamaista maata.<br />
36
sade voi kastella kaikki rakenteet, mutta<br />
jotka alkavat välittömästi kuivua sateen<br />
lakattua. Homeen riskiä ei myöskään<br />
ole myöhään syksyllä ja talvella, jolloin<br />
lämpötila on nollan paikkeilla tai<br />
sen alle. Home ei näissä lämpötiloissa<br />
voi kasvaa. Rakenteilla olevan talon rakenteet<br />
kastuvat usein syksyllä ja talvella,<br />
mutta heti keväällä kun lämpötila<br />
nousee, vesi höyrystyy ja rakenne<br />
kuivuu. Vesihöyry on hieman kuivaa<br />
ilmaa kevyempää ja rakenteen luontainen<br />
kuivumissuunta on ylöspäin. Ylöspäin<br />
avoimet rakenteet ovat tästä syystä<br />
erittäin turvallisia.<br />
KUINKA HOMEEN TUNNISTAA<br />
Pitkälle edennyt home on tuhonnut merkittävästi rakennuksen runko-osia ja jopa kantavia rakenteita.<br />
sa. Mitä vanhempi talo sitä enemmän<br />
hometta, sillä silloin homeilla on ollut<br />
aikaa kehittyä. Näin totesi hometaloista<br />
ja rakennusvirheistä väitellyt tohtori<br />
Juhani Pirinen Hengitysliitto Helistä.<br />
RAKENNUSVIRHEET JA<br />
HUOLIMATTOMUUS YLEISIN SYY<br />
Yleisimmät homeongelmat esiintyvät<br />
maanvaraisissa lattioissa, joissa maakosteus<br />
pääsee nousemaan kapillaarisesti<br />
rakenteisiin. Toinen iso ryhmä on<br />
viime vuosikymmeninä tehdyt levyrakenteiset<br />
kylpyhuoneet sen aikaisilla<br />
kosteussuluilla ja työohjeilla. Sitten<br />
voinee todeta, että jokaiseen taloon<br />
tulee jossain vaiheessa vesivaurio putkistoista<br />
tai vettä käyttävistä laitteista,<br />
jos niitä ei uusita ennen elinkaaren loppua.<br />
Jos rakenteessa olevan ilman suhteellinen<br />
kosteus on yli 80 %, ollaan<br />
selvästi homekasvun alueella. Rakenteessa<br />
on tuolloin joku virhe. Ensimmäisenä<br />
homehtuvat orgaaniset materiaalit,<br />
kuten pahvit ja kartongit sekä<br />
käsittelemätön puu. Suotuisten olosuhteiden<br />
jatkuessa home alkaa kasvaa<br />
myös epäorgaanisissa materiaaleissa,<br />
kuten mineraalivillassa, tiilessä, lasissa<br />
jne. Home ottaa tarvitsemaansa ravintoa<br />
myös ilmasta, joten alustan merkitys<br />
on vain kasvun nopeudessa.<br />
TUULETTUVA RAKENNE EI HOMEHDU<br />
Hetkellinen kastuminen ei aiheuta homekasvua,<br />
jos rakenne on hyvin tuulettuva,<br />
eli materiaalit kuivuvat niin<br />
nopeasti että homeen kasvulle ei ole<br />
riittävää aikaa. Hyvä esimerkki on puurunkoinen<br />
talo, jossa runkovaiheessa<br />
Ulko- ja sisäilmassa olevat mikrobikannat<br />
eroavat jossain määrin toisistaan ja<br />
myös homeiden ilmenemismuodot<br />
vaihtelevat. Puurakenteissa ulkopinnoilla<br />
on tyypillistä rakennuksen pohjois-<br />
ja itäsivuilla vaaleilla puupinnoilla<br />
näkyvä tumma kasvusto. Tällöin on<br />
kyseessä vain kosmeettinen haitta.<br />
Home voi aiheuttaa näkyvää kasvustoa<br />
myös talon sisällä olevien materiaalien<br />
pinnoilla kosteusvauriotapauksissa.<br />
Rakenteiden sisällä kasvava home<br />
on usein silmin vaikeasti havaittavissa.<br />
Nenä aistii homekasvuston parhaiten.<br />
Kun taloon astuu sisälle, ensimmäiset<br />
sekunnit ovat aistimisen kannalta ratkaisevat.<br />
Jos tuntuu tunkkainen maakellarin<br />
haju, se on varma vaurion<br />
merkki. Tarvittaessa otetaan materiaalista<br />
näyte ja laboratoriossa siiten homeen<br />
määrä ja laatu selviävät tarkemmin.<br />
Hometalon asukkaan voi joskus<br />
tunnistaa yleisön joukossa vaatteisiin<br />
tarttuneesta homeen hajusta. Homeen<br />
haju tarttuu tekstiileihin ja pehmeisiin<br />
huonekaluihin ja ne usein joudutaankin<br />
pahoissa tapauksissa hävittämään.<br />
Vanhoja rakenteita avattaessa löytyy<br />
aina eristevilloja, joiden pinnoilla näkyy<br />
epämääräisiä tummia alueita.<br />
Nämä eivät ole homeita, vaan ulkoilmasta<br />
villan kuiturakenteen pintaan<br />
suotautuneita epäpuhtauksia, lähinnä<br />
nokea ja öljyä.<br />
Niin kauan kun taloja ulkona rakennetaan,<br />
ne myös kastuvat. Mutta kun<br />
rakenteet voivat helposti kuivua, ei<br />
ongelmia tule. Homeet ovat kehittyneet<br />
maapallolla jo ennen meitä ja tulevat<br />
myös meidän jälkeemme tänne<br />
jäämään.<br />
37
Onko rakentamisen<br />
laatu parantunut?<br />
Tutkimuksen aihe on ollut haastava:<br />
Kohti yksilöllisempää –<br />
Asuntotuotannon laatumuutokset<br />
1990-2005. Vaikka tutkimus painottuukin<br />
rivi- ja kerrostaloihin, peilannee<br />
se alan yleistä toimintaympäristöä<br />
ja rakentamiskulttuuria sekä<br />
myös massatuotannon suuntautumista<br />
ja mahdollisuuksia yksilöllisten tilaja<br />
materiaalitoiveiden toteuttamiseksi.<br />
Vuoden 1990 Suomi oli monelta osin hyvin erilainen kuin 2005. Niin myös<br />
asuntorakentamisessa. Suuri taloudellinen murros oli juuri alkamassa, tosin<br />
1990 rakentamisen suunnitelmat oli tehty vielä nousukiidon aikaan. Viiteentoista<br />
vuoteen mahtuikin sitten monenlaisia rakentajia; osaajia, osaamattomia<br />
ja tarkoituksellisten oikopolkujen kulkijoita. VTT:n erikoistutkija<br />
Terttu Vainion raportissa on vedetty yhteen ko. ajanjakson rakentamista<br />
useasta näkökulmasta, jotka kaikki vaikuttavat tavalla tai toisella myös laatukuvaan.<br />
ASUNTOTUOTANNON KESKITTYMISTÄ<br />
Erikoistutkija Vainio muistuttaa yhteenvedossaan<br />
niistä rajuista 90-luvun alun<br />
muutoksista, jolloin mm. vapaarahoitteinen<br />
asuntotuotanto romahti puoleksi<br />
vuosikymmeneksi sekä toteaa vuokratalojen<br />
omistamisen ja rakennuttamisen<br />
keskittymisen muutamille isoille<br />
yrityksille. Samoin hän toteaa koko<br />
asuntorakentamisen voimakkaan<br />
maantieteellisen keskittymisen ja asuntopolitiikan<br />
painopisteen siirtymisen<br />
juuri näiden kasvualueiden ongelmien<br />
ratkaisemiseen.<br />
PALJON TEKNISIÄ PARANNUKSIA<br />
Rakentamisen teknisistä ratkaisuista<br />
Vainio nostaa esiin mm. turvallisuuden<br />
lisääntymisen. Paloturvallisuutta on<br />
parannettu verkkokäyttöisillä palovaroittimilla<br />
ja asutomaattisilla sammutusjärjestelmillä.<br />
Omaisuuden ja yksityisyyden<br />
suojaa turvaavat uudet, tehokkaammat<br />
lukitusjärjestelmät sekä<br />
alaovien ja jätekatosten lukitseminen<br />
ja uusimpana ovipuhelimien lisääntyminen.<br />
Sen sijaan kameravalvonta on<br />
vielä harvinaista asuintaloissa. Asunnot<br />
ovat myös terveellisempiä johtuen haitallisten<br />
materiaalipäästöjen vähentymisestä<br />
sekä ilmanvaihdon hallitusta<br />
tehostamisesta, johon kuuluu myös<br />
lämmön talteenottojärjestelmä. Märkätilojen<br />
vedeneristys on parantunut ja<br />
vuotovahdit yleistyneet. Talojen ää-<br />
38
neneristystä on parannettu paksummilla<br />
ja kehittyneemmillä rakenteilla.<br />
Myös ikkunat ovat kehittyneet ääneneristyksen<br />
suhteen.<br />
ENERGIAA SÄÄSTETÄÄN<br />
– JA KULUTETAAN<br />
Rakennusten energiatehokkuus on lisääntynyt<br />
ulkovaipan lämmöneristystä<br />
paksuntamalla ja mm. asuntokohtaisilla<br />
säätö- ja ohjausjärjestelmillä.<br />
myös kodinkoneet ovat vähemmän<br />
energiaa kuluttavia. Toisaalta esimerkiksi<br />
nyt yleinen märkätilojen lattialämmitys<br />
lisää energiankulutusta. Tutkimuksen<br />
mukaan oli varsin yleistä, että<br />
kaukolämpöön liitetyissä taloissa käytettiin<br />
sähköä lattialämmitykseen.<br />
Huoneistokohtaisen vesimittarin puute<br />
ei ohjaa asukkaiden käyttötottumuksia.<br />
MONIMUOTOISUUS LISÄÄNTYNYT<br />
Kerroskorkeuden kasvattaminen, tietokoneavusteiset<br />
suunnittelumenetelmät,<br />
tuotannon kehittyminen ja asuntohallituksen<br />
suunnitteluohjelmista luopuminen<br />
ovat tuoneet enemmän vapautta<br />
asuntojen suunnitteluun ja rakentamiseen.<br />
Päällekkäisten huoneistojen ei<br />
enää tarvitse olla identtisiä vaan niihin<br />
voidaan tehdä asukkaan tarpeen<br />
mukaan yksilöllisiä ratkaisuja. Asuntojen<br />
julkisivut ovat monimuotoisempia,<br />
niissä voidaan yhdistellä eri materiaaleja<br />
ja värejä. Parvekkeet ovat saanet lisää<br />
pinta-alaa ja lasituksilla niiden käyttöaika<br />
on pidentynyt.<br />
LISÄÄ TILAA SÄILYTYKSEEN<br />
Makuuhuoneiden koko on tarkastelujaksolla<br />
kasvanut ja säilytystiloja on lisätty.<br />
Toisaalta saunan tultua vakioksi<br />
myös kerrostaloihin, vie se neliöitä<br />
muilta tiloilta samoin kuin erillinen<br />
wc. Keittiö on hieman koneellistunut,<br />
samoin tietotekniikan yleistyminen<br />
mahdollistaa uusien palveluiden liittämisen<br />
asumistoimintoihin. Keraaminen<br />
laatta on syrjäyttänyt märkätiloissa<br />
muovimaton. Pihan suunnittelussa<br />
huomioidaan auto kodin vakiovarusteena<br />
ja autopaikoissa on myös lämmityspistorasiat<br />
vakiovarusteena. Esteettömyysvaatimus<br />
on huomioitu<br />
yleensä hyvin.<br />
LAATU MAKSAA<br />
Talojen parantunut lämpötalous ja<br />
asuntojen lisääntynyt varustus ovat<br />
nostaneet vertailujaksolla rakentamiskustannuksia<br />
10-38 prosenttia, mutta<br />
pienemmät lämmityskulut, lämmön<br />
talteenottolaitteet, vähemmän energiaa<br />
kuluttavat laitteet ovat vastaavasti<br />
pudottaneet ylläpitokustannuksia. Lisääntyneet<br />
elektroniset laitteet ja muu<br />
ns. mukavuustekniikka ovat sitten taas<br />
asumiskustannuksia nostavia tekijöitä.<br />
Yleisenä piirteenä erikoistutkija Terttu<br />
Vainio peräänkuuluttaa asukkaiden<br />
huomioonottamista jo kaupunkisuunnittelussa.<br />
Kustannustieto kaivataan lisää.<br />
Asuntorakentamisen talotekniikkaa<br />
ja tulisi saada uudenaikaisemmaksi,<br />
jotta ne toisivat asuntoihin muuntojoustoa<br />
ja apua arkipäivän asumiseen.<br />
39
Muista<br />
jätevesijärjestelmän<br />
huolto<br />
Biologis-kemialliset pienpuhdistamot ovat yleistyvä puhdistamotyyppi ympärivuotiseen<br />
asumiseen tarkoitetuissa kiinteistöissä. Paraskaan puhdistamo ei täytä jätevesiasetuksen puhdistusvaatimuksia,<br />
jos sen huolto laiminlyödään.<br />
Teksti ja kuva: Uponor<br />
Pienpuhdistamoiden toimintaa kenttäolosuhteissa<br />
on selvittänyt muun muassa<br />
Itä-Uudenmaan ja Porvoonjoen vesiensuojeluyhdistys.<br />
Tutkimuksessa otettiin näytteitä<br />
32 jatkuvassa käytössä olevasta pienpuhdistamosta<br />
Itä-Uudellamaalla, Uudellamaalla ja Päijät-Hämeessä.<br />
Asianmukaisesti toimivien pienpuhdistamoiden<br />
puhdistusteho on selvästi parempi kuin betonikaivojen<br />
varassa olevilla järjestelmillä. Valitettavan<br />
usein määräysten vaatimustaso jäi kuitenkin<br />
saavuttamatta. Suurimpana syynä tähän<br />
oli puhdistamon vaadittavien huoltotoimenpiteiden<br />
laiminlyönti.<br />
Tyypillisimpiä laitteen käyttöön liittyviä ongelmia<br />
ovat kemikaalien päästäminen loppumaan<br />
ja se, että kertyvää lietettä ei poisteta.<br />
Osassa puhdistamoja prosessin läpikäyneen<br />
veden purkupaikka oli valittu huonosti. Kun<br />
näin tapahtuu, ei laitteella enää saavuteta vaadittavia<br />
puhdistustuloksia.<br />
HELPPOHOITOINEN<br />
EI OLE SAMA KUIN HUOLTOVAPAA<br />
Uponor-panospuhdistamo on suunniteltu siten,<br />
että se on toimintavarma ja sen huolto on<br />
tehty mahdollisimman helpoksi.<br />
Puhdistamon säiliöiden sisällä ei ole liikkuvia<br />
tai sähköisiä osia eikä vaihdettavia suodattimia.<br />
Kaikki huoltoa vaativat liikkuvat osat ovat<br />
maan päällä sijaitsevassa ohjauskeskuksessa.<br />
Puhdistamon mukana toimitettava omistajakäsikirja<br />
antaa hyvät ohjeet puhdistamon edellyttämistä<br />
huoltotoimista.<br />
Puhdistamon erinomainen toimintavarmuus<br />
perustuu Uponor-panospuhdistamoissa<br />
käytettyyn yhden puhaltimen avulla tapahtuvaan<br />
jäteveden pumppaukseen.<br />
Uponor-panospuhdistamon korkeatasoiset<br />
fosforinpoisto-ominaisuudet perustuvat kemialliseen<br />
saostukseen. Jotta saostusprosessi<br />
toimisi suunnitellusti, on saostussäiliö täytettävä<br />
2-6 kuukauden välein. Ohjauskeskuksen<br />
merkkivalo muistuttaa kemikaalisäiliön vaatiessa<br />
täyttöä.<br />
Puhdistamosta kannattaa yleisesti seurata<br />
merkkivaloa (valo sammuu jos kemikaali pääsee<br />
loppumaan), panosten muodostumista,<br />
hajua ja lähtevän veden laatua.<br />
LIETTEET POIS KÄTEVÄSTI LOKA-AUTOLLA<br />
Saostussäiliöiden tyhjentäminen ei edellytä<br />
kiinteistön omistajalta lietteen käsittelyä. Lietepusseja<br />
tai suodattimia ei tarvitse vaihtaa,<br />
sillä lietteen poisto hoituu vaivattomasti kaksi<br />
kertaa vuodessa loka-autolla.<br />
Uponor-panospuhdistamot ylittävät oikein<br />
käytettynä jätevesiasetuksen puhdistusvaatimukset,<br />
jotka ovat orgaanisen aineksen osalta<br />
vähintään 90 %, kokonaisfosforin osalta vähintään<br />
85 % ja kokonaistypen osalta vähintään<br />
40 %.<br />
Näillä varsin helpoilla huoltotoimenpiteillä<br />
saavutetaan niin korkeatasoinen puhdistustulos,<br />
että puhdistunut vesi voidaan johtaa ojaan,<br />
maahan imeytykseen tai maasuodatukseen<br />
riippuen paikallisista olosuhteista ja vaatimuksista.<br />
40
UPONOR-PUHDISTAMOILLA VUOSIEN NÄYTÖT RUOTSISTA<br />
Ruotsissa käynnissä olevassa Bra Små Avlopp -projektissa<br />
on seurattu pienpuhdistamojen toimintaa jo vuodesta 2000<br />
alkaen. Seitsenvuotisen seurannan aikana Uponor-panospuhdistamo<br />
on saavuttanut loistavat tulokset.<br />
Ruotsalaiset puhdistustehovaatimukset ovat Suomeakin<br />
tiukemmat ja Uponor-panospuhdistamo on täyttänyt kaikki<br />
vaatimukset niin fosforin-, typen- kuin orgaanisen aineen<br />
kuormituksen osalta.<br />
KYSY JÄTEVEDEN SUUNNITTELIJAPALVELUSTA<br />
Toimivan jätevesiratkaisun rakentaminen käynnistyy yhteydenotolla<br />
ammattitaitoiseen suunnittelijaan. Uponor on<br />
luonut palvelun, josta saa tietoja jätevesisuunnittelijoista eri<br />
puolella Suomea. Lisätietoa suunnittelijapalvelusta saa osoitteesta<br />
www.uponor.<strong>fi</strong>.<br />
Uponor-panospuhdistamon etuna on sen matalanmallinen muotoilu, minkä ansiosta puhdistamon kaivanto edellyttää vain 10 m 2 :n tilan. Säiliö<br />
toimitetaan asennusvalmiina ja se on päivässä käyttövalmis, mikä pienentää asennuskustannuksia.<br />
41
Kolme tapaa rakentaa<br />
Omakotitalosta haaveilevalla on monta eri vaihtoehtoa päästä oman tuvan<br />
hallitsijaksi. Talon voi periä, sen voi ostaa joko uutena tai vanhana. Jos itse<br />
alkaa rakennuttajaksi tai rakentajaksi, on perusvaihtoehtoja kolme; paikalla<br />
rakentaminen, elementtitoteutuksena tai valmistalona.<br />
Teksti ja kuvat Suorakanava Oy<br />
Toteutustavan valinnassa on monta<br />
muuttuvaa tekijää, joista rakentamiskustannukset<br />
on usein merkittävin.<br />
Talousnäkökulman lisäksi tulee<br />
oma osaaminen ja ajankäyttö, materiaalien<br />
ja työvoiman saatavuus ja ohjauselementtinä<br />
kaava- ja rakennusmääräykset.<br />
Nämä summana tai jonkun<br />
vahva painoarvo ratkaisee, minkä<br />
kolmesta toteutustavasta kukin rakentaja<br />
valitsee.<br />
PAIKALLA RAKENTAMINEN<br />
Pitkästä rakentaminen on tietty käsite,<br />
mikä tarkoittaa paikalla rakentamista eli<br />
työmaalle tilataan tavaraa metreittäin,<br />
kiloittain ja kappaleittain ja lähes kaikki<br />
työ tehdään työmaalla. Itse runkorakenne<br />
voi sitten olla puuta, tiiltä, harkkoja,<br />
betonia tai terästä.<br />
Puurunkoinen talo tehdään siten,<br />
että alajuoksupuun päälle kiinnitetään<br />
runkotolpat, jotka reivataan pystysuoraan.<br />
Oviaukot huomioidaan tolppajaossa,<br />
samoin usein standardi-ikkunat,<br />
mutta ikkuna-aukotukset voi tehdä<br />
helposti myös jälkeenkinpäin. Runkorakenteeseen<br />
kiinnitetään sitten tuulensuoja,<br />
asennetaan eristeet ja sisäpinnan<br />
materiaali. Rungon päälle tehdään<br />
sitten vesikattorakenteet. Julkisivumateriaalissa<br />
on useita vaihtoehtoja. Puurungon<br />
voi tehdä myös ns. Platformmenetelmällä,<br />
jolloin yksi seinä tehdään<br />
vaakatasossa ja nostetaan sitten<br />
pystyyn ja kiinnitetään kokonaisuutena.<br />
Tiili- ja harkkotalot muurataan yksin<br />
kappalein, mutta esimerkiksi aukonylityspalkit<br />
ja vastaavat ovat tilattu<br />
työmaalle erikoismitoin, valmiina.<br />
Pientalo voidaan tehdä myös betonista<br />
valutekniikalla. Vastaavasti kuin kerros-<br />
ja rivitalot.<br />
Hirsirakentaminen ja ns. pre cut -<br />
menetelmä ovat tavallaan hieman pidemmälle<br />
vietyä paikalla rakentamista,<br />
ovathan rakennusosat katkaistu valmiiksi<br />
jo tehtaalla. Kaikkia menetelmiä<br />
koskee myös ala-, välipohja-, ja jopa<br />
yläpohjaelementtien määrämittaisuus.<br />
Hirsi on samalla lopullinen julkisivu<br />
ja usein myös sisäpinta.<br />
ELEMENTTIRAKENTAMINEN<br />
Valtaosa suomalaista pientalorakentamista<br />
on elementeillä tehtävää. Talotehtaat<br />
toivat aikanaan markkinoille 1 200<br />
mm peruselementin. Monet käyttivät<br />
300 mm modulimitoitusta. Myöhemmin<br />
elementit ovat tulleet isoimmiksi,<br />
niinpä puhutaankin jo suurelementeistä.<br />
Myös elementtien valmiusaste on<br />
noussut, ulko- ja jopa sisäpinnatkin ovat<br />
asennettu lopullisella materiaalilla. Ulkoverhoukset<br />
ovat myös valmiiksi maalattu<br />
ja vastaavasti sisäpinnat, maalattu,<br />
tapetoitu, laatoitettu tai muuten pinnoitettu.<br />
Tiettyjä rakenneosia tehdään myös<br />
yhä valmiimpana. Kattoristikot on tehty<br />
jo vuosikymmeniä erikoistehtailla.<br />
Nykyisin voidaan työmaalle tuoda erillinen<br />
märkätilaelementti, jossa ovat täysin<br />
valmis sauna, pesutilat ja WC.<br />
VALMISTALOISSAKIN VAIHTOEHTOJA<br />
Suurelementistä seuraava vaihe onkin<br />
jo, että talo tuodaan työmaalle vain<br />
muutamana yksikkönä tai jopa ihan<br />
valmiina. Usea valmistajan toteutusta-<br />
42
pa on sellainen, että talo on ikään kuin<br />
pituussuunnassa halkaistu ja osat nostetaan<br />
valmiille perustuksille, liitetään<br />
yhteen ja kattoelementit nostetaan paikoilleen.<br />
Työmaa-asennus kestää viikon<br />
tai kaksi. Valmistus- ja kuljetustekniikka<br />
mahdollistavat myös talon tekemisen<br />
täysin valmiiksi jo tehtaalla sisältäen<br />
myös perustukset. Talo tuodaankin<br />
sitten yhtenä kappaleena rakennuspaikalle<br />
ja lasketaan tasatulle ja tiivistetylle<br />
maalle. Paikalla talo kytketään<br />
sitten kunnallistekniikkaan ja sähköverkkoon<br />
ja asumaan pääsee milteipä<br />
saman tien. Kiinnostus yhä valmiimpia<br />
ratkaisuja kohtaan on ilmeisesti lisääntymässä.<br />
Varsinkin, kun yhä monipuolisemmat<br />
pohjaratkaisut ovat<br />
mahdollisia. Eräänlainen valmistalo on<br />
myös rakennusliikkeen toteuttama,<br />
aluerakentamistyyppinen ratkaisu, jonka<br />
materiaaleihin ja joihinkin rakenneratkaisuihin<br />
on voinut vaikuttaa.<br />
Kummatkin vaihtoehdot ovat pitkälti<br />
Avaimet käteen -sopimuksella tehtyjä.<br />
MITÄ EROA RAKENTAJALLE<br />
Oleellisin ero eri ratkaisujen välillä on<br />
työmaalla tehtävän työn määrä. Mikäli<br />
rakentajalla on aikaa, omaa osaamista<br />
tai edullista ja luotettavaa työvoimaa,<br />
saattaa paikalla rakentaminen olla edullisin<br />
toteutustapa. Mitä enemmän on<br />
epävarmuuksia näissä lähtökohdissa,<br />
sitä houkuttelevampia ovat tietysti valmiimmat<br />
ratkaisut. Toisaalta taas, mitä<br />
valmiimman ratkaisun valitsee, sitä helpompaa<br />
on budjetoiminen ja varsinkin<br />
budjetin pitäminen. Toki paikalla rakentamisessakin<br />
ovat kaikki käytettävät ja<br />
tarvittavat materiaalit hinnoiteltavissa<br />
erikseen ja tarkastikin. Samoin työn hinta<br />
on ennakoitavissa, mutta jotta pysytään<br />
budjetissa, on kaiken sujuttava<br />
suunnitelmien ja lupausten mukaan.<br />
Pienelementeissä, ns. talopaketeissa on<br />
talotehtaan toimituksen osuus kenties<br />
vain 30-40 % kokonaiskuluista, mikä<br />
on muistettava. Suurelementtitalossa<br />
ollaan jo 70-80 %.n tasossa riippuen<br />
toimitussisällöstä. Valmis talo<br />
kattaakin sitten jo 90-95 %,<br />
jopa enemmänkin. Riippuen<br />
mm. hallinnollisten ja viranomaiskulujen<br />
maksajasta.<br />
Materiaalivaihtoehdoista<br />
puu on valtakunnallisesti<br />
edelleen käytetyin rungossa<br />
ja julkisivuissa, mutta pääkaupunkiseudulla<br />
on kivirakenteisten<br />
talojen osuus<br />
noussut ainakin tilastojen<br />
mukaan suositummaksi.<br />
Jollekin saattaa olla valintaa ohjaavana<br />
usko ja tahto omaan tekemiseen:<br />
"Kyllä joka mies nyt yhden talon tekee".<br />
No, useimmat varmaan, mutta<br />
millä laatutasolla, millä aikataululla ja<br />
millä kustannuksilla. Ei ole kuin muutama<br />
vuosikymmen, kun lähes kaikki<br />
talot tehtiin hartiapankkiratkaisuna. Eli<br />
silloin, kun kala haettiin järvestä, marjat<br />
metsästä ja vaatteet ommeltiin itse.<br />
43
Mukavuus ja<br />
energiatehokkuus<br />
edellyttävät tiiviitä ja<br />
hyvin eristettyjä<br />
rakenteita<br />
Vähän energiaa kuluttavan talon vaippa on tehokkaasti lämmöneristetty<br />
ja mahdollisimman ilmatiivis. "Hengittävä" hataruus ei kuulu energiatehokkaaseen<br />
nykytaloon. Nykyisten uusien talojen tiiviysluku on 3-<br />
4, kun Rakennusmääräysten tavoite on 1. VTT:n mukaan Passiivitalon<br />
tiiveysluku tulee olla alle 0,6. Yhden tiiveysluokan parannus merkitsee<br />
noin 5 % energiansäästöä.<br />
Teksti Pekka Rönkkö, kuvat Paroc Oy<br />
44
Mitatuissa uudehkoissa taloissa tiiveysluvut vaihtelivat<br />
1 ja 10 välillä ja oli useimmiten 3-4.<br />
Tiiviyden merkitys on aiemmin ymmärretty lähinnä<br />
mukavuustekijänä, mutta energiatehokkuudessa merkitys<br />
edelleen korostuu.<br />
Tiiviit rakenteet poistavat epämiellyttävän vedon ja hallitsemattoman<br />
ilmanvaihdon. Ilma kulkee vain suunniteltuja<br />
reittejä ja lämpö voidaan ottaa talteen poistuvasta ilmasta<br />
lämmönvaihtimessa. Lämmönvaihtimen todellinen<br />
teho riippuu siis myös talon tiiveydestä. Talon tiiveysluku<br />
on mittauksen tulos. Mitattaessa talon suunnitellut ilmanvaihtoreitit<br />
tukitaan ja oven tilalle asetetaan tiivis levy, jossa<br />
on puhallin. Puhaltimella säädetään 50 Pa paine-eroa sisäja<br />
ulkoilman välille ja sitten mitataan montako kertaa tunnissa<br />
ilma vaihtuu hataruuksien kautta, kun talon tilavuus<br />
tiedetään. Vaihtuvaa ilmatilavuutta kuvaa n50-luku. Jos luku<br />
on 4, se tarkoittaa että mittauksen paine-erolla ilma vaihtuu<br />
4 kertaa tunnissa hataruuksien kautta.<br />
HYVÄ TIIVIYS ON OSAAMISTA, EI KUSTANNUKSIA<br />
Hyvä rakenteiden ilmatiiveys on vain asian tärkeyden ymmärtämistä<br />
työmaalla. Suunnitelmissa tiiveyden ja tiivistystapojen<br />
ohjeistaminen on kuitenkin tarpeen.<br />
Energian säästön merkityksen korostaminen tarkoittaa<br />
myös työmaalla asennemuutoksia ja tii-<br />
veyden merkityksen ymmärtämistä. Uuden asian oppiminen<br />
ja omaksuminen vie kuitenkin aikaa ja vastuu on aluksi<br />
suunnittelijoilla ja työnjohdolla. Tyypilliset vuotopaikat<br />
tiedetään, joten ohjeistaminen on verrattain helppoa. Kivirakenteiset<br />
talot ovat jo työtavasta johtuen verrattain tiiviitä.<br />
Puurakennus sen sijaan tarvitsee yhtenäisen rakenteiden<br />
ja materiaalien rajat ylittävän ilmatiiviin kalvon. Muutamien<br />
todettujen ongelmakohtien osalta on ollut tähän saakka<br />
vain ylimalkainen ohje "tiivistetään teippaamalla". Pelkkä<br />
teippaus ei ole tavoitteiden mukainen pysyvä tiivistys.<br />
Teipin liima vanhentuessa kovenee ja teipit yleensä irtoavat<br />
vuoden parin kuluessa.<br />
ENERGIAMERKISSÄ HYVÄ TIIVIYS PALKITAAN<br />
Tehokkaan lämmöneristyksen ohella hyvällä tiiveydellä on<br />
suuri merkitys kun lasketaan millaisen energialuokan talo<br />
saa. Rakennuslupaa haettaessa käytetään tiiveyslukua 4,<br />
mikäli ei voida parempaa tiiveyttä luotettavasti osoittaa. Sitten<br />
kun talo on siinä vaiheessa, että voidaan mitata talon<br />
tiiveys, voi luvan yhteydessä laskettua energialuokkaa vielä<br />
muuttaa. Jos tiiveysluvuksi saadaan 1, joka onnistuu hyvin<br />
kun tiiveyden merkitys on ymmärretty, on energiatehokkuus<br />
lähes 20 % parempi kuin lupavaiheessa laskettuna. Kun<br />
talo on valmis, pääsuunnittelijan on tarkistettava<br />
talon energiatehokkuuslaskenta ja tehtävä tarvittavat<br />
muutokset. Siinä yhteydessä voidaan myös mitattu<br />
tiiveys viedä energialaskentaan.<br />
45
Rauman kauppatori 1910-luvulla. Kuva: Rauman Museo<br />
Rauman sydän on tori<br />
Rauma tunnetaan parhaiten kenties vanhasta puukaupungista,<br />
joka valittiin myös maailmanperintökohteeksi<br />
vuonna 1991. Vanhimmat puutalot Vanhassa Raumassa<br />
ovat peräisin 1700-luvulta ja kyseessä ei ole laaja museoalue,<br />
vaan asuntoja sekä vilkasta liiketoimintaa sisältävä<br />
elävä osa kaupunkia.<br />
Raumalla on 2000-luvulla rakennettu vilkkaasti uusia<br />
asuntoja ja näkyvimpiä rakennuskohteita ovat<br />
olleet lähelle kaupungin ydintä rakennetut ja laajennetut<br />
pienimuotoiset kauppakeskukset. Johtavilla vähittäiskauppaketjuilla<br />
on molemmilla omat yksikkönsä vain<br />
kiven heiton päässä Vanhasta Raumasta ja sen sydämestä<br />
torista, joka niinikään on kokenut hiljattain muodonmuutoksen<br />
osittaisen kattamisen muodossa.<br />
PUOLESTA JA VASTAAN<br />
Kuten aina kaupungin mittakaavassa merkittävät rakennushankkeet<br />
aiheuttavat vilkasta keskustelua, niin myös Raumalla.<br />
Suurehkon kauppakeskuksen rakentaminen lähelle<br />
elävää ja vilkasta Vanhaa Raumaa, joka monipuolisine liikkeineen<br />
on muodostanut eräänlaisen kauppakeskuksen, on<br />
koettu myös uhkatekijäksi Vahan Rauman kauppiaille. Onpa<br />
asia kuitenkin nähty myös toisin, sillä kauppakeskuksen on<br />
arveltu vetovoimallaan tuovan asiakkaita myös Vanhan Rauman<br />
liikkeisiin. Tätä ajatusta puoltaa ainakin se, että kauppakeskukset<br />
sijaitsevat hyvin lähellä Vanhaa Raumaa, eivätkä<br />
jossain ulosmenoteiden varrella. Vajaan vuoden verran<br />
toiminut suurkauppojen keskittymä ei ainakaan vielä ole<br />
aiheuttanut silminnähtävää muutosta, mutta aika näyttää<br />
miten pienten erikoisliikkeiden käy. Turistit varmaan viihtyvät<br />
paljon mieluummin idyllisessä Vanhassa Raumassa,<br />
kuin Suomenkin mittapuun mukaan varsin pienissä kauppakeskuksissa<br />
ja on hyvä muistaa, että tori on ollut aikansa<br />
tavaratalo ja sopii näin hyvinkin kauppakeskusten läheisyyteen.<br />
TORIN UUSI ILME<br />
Torin suunnittelun lähtökohtana on ollut torin alueiden ja<br />
toimintojen jäsentely. Keskeisin osa on tietysti varsinainen<br />
torikauppa, joka nykyisellään toimii niin, että kauppiaat<br />
asettavat myyntitiskinsä asiakkaille tarkoitettua aluetta kiertävän<br />
katoksen alle ja voivat samalla ajaa autonsa katoksen<br />
ulkokehälle ja myös säilyttää ajoneuvoaan siinä varastotilana,<br />
josta voi helposti siirtää myytäviä tuotteita esille. Ostoksille<br />
saapuvat, torilla ystäviään tapaavat ja "toriparlamen-<br />
46
taarikot" sijoittuvat katosten keskelle<br />
jäävälle aukiolle. Liikennöinti<br />
torille on varsi vaivatonta, vaikka<br />
toria neljältä sivulta rajaavista kaduista<br />
yksi muutettiin kävelykaduksi.<br />
Kävelykatua voidaan tarvittaessa<br />
hyödyntää toritilan jatkeena.<br />
Jäsentelyillä saatiin alueelle<br />
myös lisää pysäköintililaa, joka<br />
keskittyy nykyisin omalle pysäköintialueelle.<br />
Torille haluttiin<br />
myös paremmat olosuhteet, joihin<br />
kuuluivat mm. torikauppiaille<br />
omat sosiaalitilat lämpimine vesineen.<br />
Rauman kaupungin kunnallistekniikan<br />
päällikkö Antti Kolehmainen arvioikin nykyistä<br />
Rauman toria Suomen parhaaksi, torikauppiaille järjestetyn<br />
varustelun osalta. Torin parannustöiden yhteydessä sinne<br />
haluttiin saada myös WC asiakkaiden käyttöön. Muutostöiden<br />
yhteydessä aikoinaan asfalttipinnan saanut tori haluttiin<br />
niinikään pinnoittaa kokonaan perinteiseen tapaan<br />
ja nykyisin koko torialuetta peittääkin kaunis luonnonkivipinta.<br />
PALJON PUHUTUT KATOKSET<br />
Torin katosten rakentamiselle riitti myös vastustajia, joiden<br />
mielestä katokset pilasivat torin yleisilmeen ja varmasti löytyy<br />
myös niitä, jotka pitivät moisia katoksia yhteisten rahavarojen<br />
haaskauksena. Katokset kuitenkin istuvat varsin<br />
hyvin ympärillä olevaan rakennuskantaan ja jos asiaa tarkastellaan<br />
vähän pidemmällä ajanjaksolla, niin havaitaan että<br />
ei tori nykyisessä mittakaavassaan ole ollut vielä montaakaan<br />
kymmentä vuotta. Tori on vanhan kaupungin historian<br />
saatossa muuttanut muotoaan ja kokoaan useampaan kertaan<br />
ja torin paikalla on aikoinaan sijainnut useita rakennuksia,<br />
aikana jolloin tori oli vasta Kauppakadun laajentuma.<br />
Katosten muoto ja korkeus eivät ole mitenkään satunnaisia,<br />
vaan niiden räystäs ja harjakorkeudet on valittu hyvin<br />
tarkasti katosten paikoilla sijainneiden rakennusten mukaan.<br />
Samalla katokset palauttivat<br />
vanhan raatihuoneentorin lähelle<br />
alkuperäistä muotoaan. Torialueen<br />
laajeneminen on aikoinaan ollut<br />
varsin monivaiheinen. Ensimmäiset<br />
talot torin alta on purettu jo<br />
1800-luvun lopulla ja viimeinen<br />
1920-luvulla.<br />
VUOSITUHANNEN HANKE<br />
Antti Kolehmainen kertoi hankkeen<br />
kestäneen 2000-luvun alus-<br />
Torin katokset iltavalaistuksessaan. Taustalla Raatihuone.<br />
Kuva Hans Lehtinen<br />
ta asti, jolloin keskustan kehityssuunnitelma<br />
hyväksyttiin. Tähän<br />
suunnitelmaan liittyi myös torin saneeraus. Suunnittelua<br />
varten perustettiin oma ohjausryhmä, johon kuului yhteensä<br />
13 henkilöä, joista seitsemän oli arkkitehtejä. Mukana<br />
mm. vanhoihin puukaupunkeihin erikoistuneet Timo<br />
Tuomola, Jukka Koivula, Markus Bernoulli ja kaupungin<br />
taholta Vanhan Rauman korjauksiin erikoistunut Kalle Saarinen.<br />
Torin kunnostuksen yhteyteen haluttiin muutakin<br />
kuin pelkkä pinnan uusiminen. Lopulta ohjausryhmä täysin<br />
yksimielisesti päätyi katosten rakentamiseen ja asia laitettiin<br />
vireille. Hanke sai alkuunsa suurtakin vastustusta ja<br />
laitettiin vuodeksi jäihin, jona aikana kuitenkin käytettiin<br />
nykyteknologian eri mahdollisuuksia mallintaa tuleva torinäkymä.<br />
Kun torin kunnostus sitten otettiin uudelleen esille,<br />
oli vastustus jo vähäisempää ja hanke saatiin alulle vuonna<br />
2006 maanalaisten rakenteiden osalta. Torin alle vedettiin<br />
sähköjä ja viemäröintejä ja rakennettiin perustat tuleville<br />
katoksille. Töiden aikana tehdyt arkeologiset löydöt ja tutkimukset<br />
ottivat oman aikansa ja lopulta keväällä 2007 päästiin<br />
katosten rakentamisen ja torin pinnoitustöiden alkuun.<br />
Katokset valmistuivat saman vuoden syksyllä ja tilapäisesti<br />
Rauman kanaalin varteen järjestetty tilapäinen toritoiminta<br />
pääsi muuttamaan vanhalle paikalleen, mutta parannettuihin<br />
olosuhteisiin joulukuun 10. päivä 2007. Viralliset<br />
avajaisjuhlallisuudet vietettiin lopulta kuluvan vuoden toukokuussa.<br />
Rauman kauppatori<br />
vuonna <strong>2008</strong>. Torin<br />
katokset mallintavat<br />
paikalla aiemmin olleita<br />
ja torin laajennustarpeen<br />
takia sittemmin<br />
purettuja rakennuksia.<br />
47
Rakentamisen kesä <strong>2008</strong><br />
Rakentaminen näyttäisi jatkuvan jo merkittävästikin pienenevinä kuutioina<br />
ja myös asuntorakentamisessa ollaan antamassa hieman periksi. Siltäkin rintamalta<br />
on kyllä kuulunut hyviäkin uutisia, jopa yllättävältäkin taholta, sillä<br />
useissa maakuntakaupungeissa uusien asuntojen kauppa on käynyt hyvin. Energiaratkaisut<br />
ja tiivis rakentaminen leimaavat asuntotuotannon linjoja. Korot,<br />
vanhan asunnon myyntihinta ja työvoiman saatavuus harkituttavat omakotitalojen<br />
rakentamisen aloituspäätöstä. <strong>Me</strong>rkillepantavaa on, että rakentamisen<br />
ja asumisen energiatehokkuuden asumisviihtyvyyden parantamista pohditaan<br />
ministeriössä ja eri kattojärjestöissä varsin ponnekkaasti.<br />
ASUNTOKAUPPA KÄY KUITENKIN<br />
Kyllä Suomessa asunnot käyvät edelleen<br />
kaupaksi. Määrät ovat entiset,<br />
myyntiajat ovat tosin kasvaneet ja hinnannousu<br />
taittunut. Hinnat eivät silti<br />
ole laskusuunnassa, uskovat Kiinteistömaailman<br />
asiantuntijat eli kiinteistönvälittäjät.<br />
Eniten myydyimmän<br />
asuntotyypin, kerrostalokaksion hintakehitysgraa<strong>fi</strong><br />
(Kiinteistömaailma) kuvaa<br />
hyvin markkinoiden vakautta viimeisen<br />
11/2 vuoden aikana.<br />
RAKENTAMISEN NORMITALKOOT<br />
Ympäristöministeriössä on käynnistymässä<br />
tutkimushanke, jolla ministeriö<br />
haluaa selvittää mm. missä määrin<br />
kuntien laatimissa kaavoissa ja Suomen<br />
rakentamismääräyskokoelmassa on tarpeettomasti<br />
rakennuskustannuksia kohottavia<br />
määräyksiä ja millaiset määräykset<br />
asuntorakentamisen rakennuskustannuksia<br />
tarpeettomasti kohottavat.<br />
Tarkastelun kohteena on sekä uudistuotanto<br />
että korjausrakentaminen.<br />
Kysely suunnataan sekä ammattilaisille<br />
- rakennusliikkeille, järjestöille ja<br />
kuntien rakennustarkastajille - että<br />
omatoimisille rakentajille. Hankkeella<br />
saadun tiedon perusteella ministeriö<br />
vertaa tuloksia kansainvälisen aineistoon<br />
ja tekee tarvittavat säädösmuutokset<br />
ja julkistaa yhteenvedon alkuvuodesta<br />
2009. Hankkeen käynnistämisen<br />
vauhdittajana on ollut asuntoministeri<br />
Jan Vapaavuori.<br />
TIIVISTÄ JA MATALAA<br />
Asuntoministerin kannanotot ostoskeskusrakentamisessa<br />
ovat varmaan<br />
tavoittaneet kaikki asiasta kiinnostuneet.<br />
Siltä osin keskustelu tullee vielä<br />
jatkumaan. Suurempi yksimielisyys<br />
näyttäisi sentään olevan asuntorakentamisen<br />
painopisteen suuntaamisella<br />
lähemmäs palveluita tai ainakin lähelle<br />
joukkoliikennettä. Lienevätkö kohonneet<br />
polttoaineen kustannukset<br />
avittaneet ajattelua?<br />
KOROT JA INFLAATIO<br />
Käytännön korkotaso alkaa olla jo kuuden<br />
prosentin pinnassa. Silti asuntolainaa<br />
otetaan ja rakennustyömaita käynnistetään<br />
lähes entiseen malliin. Ei niin<br />
pahaa, jotta ei jotain hyvääkin, sopii<br />
korkojen ja inflaation kilpajuoksuun.<br />
Tämä siis vain rakentajan näkökulmasta.<br />
Tosin ekonomistit lupaavat jo, että talvipakkasilla<br />
inflaatio alkaa taittumaan.<br />
PORIN REPOSAARI<br />
JULISTI LOMARAUHAN<br />
Reposaaressa vietettiin vielä 1990-luvun<br />
puolivälissä siestaa eteläeurooppa-<br />
48
laiseen tyyliin. Kaikki liikkeet, mukaan<br />
lukien Suomen pienin Alko, olivat suljettuina<br />
iltapäivällä pari tuntia. Saaressa<br />
on totuttu jo paljon aiemminkin<br />
kansainväliseen meininkiin, kun purjelaivat<br />
ympäri maailmaa seilasivat aikoinaan<br />
Pohjoismaiden suurimpaan<br />
satamaan 1800-luvulla. Ikään kuin<br />
yhtenä jatkumona unhoon jääneelle<br />
siestalle, Porin loma-asuntomessut<br />
päätti aloittaa ihan uuden perinteen.<br />
Reposaari julisti torstaina 19. kesäkuuta<br />
koko Suomelle lomarauhan. Juhlahetkeä<br />
vietettiin Eikanpuistossa kello 12.<br />
Lomarauhan julistuksesta on tarkoitus<br />
tehdä perinne. Ensimmäisen lomarauhan<br />
julisti Reposaaren oma poika<br />
Eino Grön. Vastedes joka vuosi juhannusviikolla<br />
aina uusi henkilö saa kunnian<br />
lukea lomarauhatekstin Reposaaressa.<br />
Onko tempaus Porin vastaus länsirannikon<br />
muille kaupungeille; Turun<br />
Joulurauhan julistukselle ja Naantalin<br />
Unikeonpäivälle.<br />
ASUMISVIIHTYVYYSKAMPANJA<br />
Toukotalkoot-kampanja, jonka taustayhteisöt<br />
ovat LVI-talotekniikkateollisuus ry,<br />
Suomen Kiinteistöliitto ry, Asunto-, toimitila-<br />
ja rakennuttajaliitto RAKLI ry,<br />
Turvatekniikan keskus Tukes, Sähkö- ja<br />
teleurakoitsijaliitto STUL ry, Suomen<br />
Isännöintiliitto ry, Vuokralaisten Keskusliitto<br />
ry, Suomen Vuokranantajat ry ja<br />
Suomen Omakotiliitto ry, muistutti<br />
kampanjallaan siitä, kuinka kodin talotekniset<br />
huoltotoimet parantavat asumisviihtyvyyttä.<br />
Joka kodissa on laitteita<br />
ja järjestelmiä, joita kutsutaan yhteisnimityksellä<br />
talotekniikka. Ne kattavat<br />
mm. ilmanvaihto-, vesi- ja viemärijärjestelmät,<br />
sähköön ja lämmitykseen sekä<br />
paloturvallisuuteen liittyvät laitteet.<br />
Helposti ajatellaan, että niiden kunnossapito<br />
ja huolto kuuluvat jollekin muulle<br />
- taloyhtiölle, vuokranantajalle tai<br />
huoltoyhtiölle. Yksinkertaisia huoltotoimenpiteitä<br />
on kuitenkin jokaisen asukkaan<br />
hyvä tehdä jo oman turvallisuutensa<br />
ja energian- sekä rahansäästön<br />
nimissä.<br />
Lisätietoja kampanjasta sekä kerrosja<br />
pientaloasukkaiden check-listat saa<br />
kampanjan verkkosivuilta http://<br />
www.toukotalkoot.info<br />
PIETARIN ASUNTOMESSUT<br />
Suomalaiset rakentajat ovat suuntaamassa<br />
katsettaan yhä vankemmin Venäjän<br />
suuntaan. Muutama yritys on jo rohkeasti<br />
rakentamassa Pietariin suomalaistyyppisiä<br />
asuntomessuja, jotka ovat<br />
avoinna syyskuun puolivälistä marraskuun<br />
puoliväliin. Hanketta johtaa YIT,<br />
jonka lisäksi suomalaisia toteuttajia ovat<br />
Honkarakenne, Finndomo, Vehasen<br />
Saha ja PL-Rakennuttaja. Alueelle valmistuu<br />
kaikkiaan 26 lapsiperheille suunnattua<br />
pientaloa. Suunnittelussa on huomioitu<br />
mm. pihojen yksityisyys. Kymenlaakson<br />
liitto on ollut mukana alueen<br />
kehittämisessä. <strong>Me</strong>ssujen teemoina<br />
ovat suomalaisen pientalorakentamisen<br />
ammattitaito ja laatu, korkeatasoinen<br />
tilasuunnittelu sekä harkitut materiaalit.<br />
Asunnot ovat maltillisen kokoisia,<br />
84-191 m2 ja niissä on autotalli tai -<br />
katos sekä pieni pihaterassi ja puutarha.<br />
Tonttikoot ovat pääosin 500 m2.<br />
Mielenkiintoinen ekologis-tekninen yksityiskohta<br />
on alueellinen vesikiertoinen<br />
lattialämmitys. Talotyypit ovat suomalaista<br />
pientalomallistoa, joihin on yhdistetty<br />
venäläisten sisustustottumukset.<br />
Pääosa rakennusmateriaaleista toimitetaan<br />
Suomesta pintamateriaaleja ja keittiökalusteita<br />
myöten.<br />
49
Uusia tuulia – Uusia tuulia – Uusia tuulia – Uusia tuulia – Uusia tuulia –<br />
SANOMA DIGITAL OSTI SUORAKANAVAN OSAKE-ENEMMISTÖN<br />
Mitkä tämän lehden jutuista kiinnostivat sinua<br />
eniten tai mitkä olivat muuten vaan hyödyllistä<br />
tai mukavaa luettavaa? <strong>Me</strong>rkitse rastilla kolme<br />
parasta juttua (ei järjestystä) ja faksaa kopio tästä<br />
sivusta numeroon 02-634 6449.<br />
Voit toki lähettää myös postikortin toimituksen<br />
osoitteeseen Suorakanava Oy/<strong>Me</strong> <strong><strong>Rakentaja</strong>t</strong><br />
-lehti, Luotsinmäenpuistokatu 1, 28100 Pori.<br />
Kaikkein helpoimmin vastaat Internetin kautta<br />
osoitteessa www.rakentaja.<strong>fi</strong> > Viikon tapahtumat<br />
ja aktiviteetit.<br />
Vastausaika on elokuun loppuun asti.<br />
Kiitos avustasi lehden kehittämisessä.<br />
Kaikkien<br />
vastanneiden kesken arvomme<br />
kolme Suomalainen<br />
Koti -sisustuskirjaa.<br />
Voittajien nimet julkaistaan<br />
syksy <strong>2008</strong> numerossa.<br />
SanomaWSOY-konserniin kuuluva Sanoma Digital Oy on<br />
ostanut osake-enemmistön Suorakanava Oy:stä sen kolmelta<br />
pääomistajalta Hannu Myöhäseltä, Pentti Teponojalta<br />
ja Aulis Ruotsalaiselta, sekä yhtiön pienosakkailta,<br />
jotka jatkavat yhtiön palveluksessa ja vähemmistöosakkaina<br />
Sanoma Digitalin toimitusjohtaja Liisa Kotilainen totesi<br />
kaupasta: "Suorakanava vahvistaa verkkoliiketoimintaamme<br />
lisäämällä tuoteporfolioon rakentamisen verkkopalveluja.<br />
Suorakanava on kyennyt luomaan kuluttajalle<br />
arvokkaan palvelutarjonnan sekä kohdistetun suoramarkkinoinnin<br />
mallin, jossa on paljon mahdollisuuksia.<br />
Kehitämme sitä yhdessä mm. Sanoma Uniikin,<br />
Huuto.netin ja Keltaisen Pörssin kanssa. Lisäksi yhteistyömahdollisuuksia<br />
on Oikotie.<strong>fi</strong>:n, Sanoma Magazinesin<br />
erikoislehtien sekä Nelonen <strong>Me</strong>dian remontoimiseen<br />
ja sisustamiseen liittyvien ohjelmien kanssa"<br />
Hannu Myöhänen arvioi kauppaa Suorakanavan näkökulmasta:<br />
"Verkon mahdollisuudet ovat rakennusalalla<br />
vielä osin käyttämättä. Kauppa antaa meille mahdollisuuden<br />
nopeuttaa konseptimme kehittämistä niin, että<br />
rakentajille voidaan tarjota palveluita ja tuotteita entistä<br />
kohdistetummin, myös personoidusti. Vahvuutenamme<br />
oleva hyvin asiakaslähtöinen toimintatapa korostuu näin<br />
jatkossa. Kauppa vahvistaa myös rooliamme rakentamisen<br />
johtavana verkkopalveluna sekä antaa entistä vahvemman<br />
pohjan luoda rakentamisen ja remontoinnin alueille<br />
uusia interaktiivisia ratkaisuja"<br />
Suorakanavan kuluttajille tarjoamista palveluista on<br />
<strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong> tunnetuin ollen myös selkeä markkinajohtaja rakentamisen<br />
ja remontoinnin kuluttajainfon ja palveluiden tuottamisessa.<br />
Myös Puutarha.net on erittäin käytetty ja alalla arvostettu<br />
pihaan ja puutarhaan liittyvien asioiden kokoajana.<br />
Yhdessä uusimman tuotteen, Sisustaja.comin kanssa palveluilla<br />
on jo 240 000 rekisteröitynyttä käyttäjää.<br />
Ei dramatiikkaa asuntomarkkinoilla................................. 2<br />
Mistä energia?.................................................................. 3<br />
Länsirannikon merelliset messut ..................................... 5<br />
Tiilerin lomaparatiisi valmistuu aikataulussa ................... 6<br />
Eikka-mökkiin Vallox-ilmanvaihto ................................... 9<br />
Loma-asuntojen muutostöiden ilmanvaihtomäärykset .... 9<br />
Kattolaatta kruunaa hirsisen messutalon ........................ 10<br />
EU-normit alkavat olla arkipäivää .................................. 12<br />
<strong>Me</strong>ri ja kasvit ................................................................. 14<br />
Vesikiertoinen lattialämmitys lattiaremontin yhteydessä 16<br />
Rakennetaan lasten kanssa ............................................. 18<br />
Hillityt pihakivetykset tulevat ........................................ 20<br />
Ei tuleva lastenhuone, vaan Monitoimihuone ................ 22<br />
<strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong>-seurantakohteissa jokaiselle jotakin ............ 23<br />
<strong>Me</strong>tallinhohtoa ja kansainvälistä tunnelmaa laatoilla ..... 24<br />
Passiivitalo passaa Vantaalle ............................................ 26<br />
<strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong>-sivusto rakentaa palveluosaston taloyhtiöille28<br />
Hyvin suunniteltu ja asennettu ilmanvaihto toimii ....... 30<br />
Kattolyhdyillä kuutamovaloa ......................................... 32<br />
Ilmanvaihto ja lattialämmitys voivat hyödyntää toisiaan 34<br />
Miksi ja milloin home kasvaa rakenteissa ...................... 36<br />
Onko rakentamisen laatu parantunut? ........................... 38<br />
Muista jätevesijärjestelmän huolto ................................. 40<br />
Kolme tapaa rakentaa ..................................................... 42<br />
Energiatehokkuuden edellyttämät rakenteet .................. 44<br />
Rauman sydän on tori ................................................... 46<br />
Rakentamisen kesä <strong>2008</strong> ............................................... 48<br />
Uusia tuulia ................................................................... 50<br />
50
Uusia tuulia – Uusia tuulia – Uusia tuulia – Uusia tuulia– Uusia tuulia<br />
RUDUS PUUTARHAN RAKENTAJAN YHTEISTYÖKUMPPANINA<br />
ENGLANTILAISESTA PUUTARHASTA PUUTARHAN SISUSTAMISEEN JA EIJA’S GARDENIIN RUOTSINPYHTÄÄLLÄ<br />
ENGLANTI, LÄNSIMAISEN<br />
PUUTARHAKULTTUURIN KEHTO<br />
Englannin linnojen ja kartanoiden<br />
puistot mykistävät massiivisuudellaan<br />
ja loistollaan. Cottage gardenit ja omakotitalojen<br />
paljon pienemmät ja uudemmat<br />
puutarhat kertovat oleellisen.<br />
Niistä löytyy onnistuneita ratkaisuja<br />
yksityisyyden säilyttämiseen tiheään<br />
asutuilla alueilla. Huimaavan monipuolisen<br />
kasvivalikoiman lisäksi puutarhaan<br />
on saatu sijoitettua harkittuja<br />
yksityiskohtia, jotka saavat mielenkiinnon<br />
syttymään. Englannissa puutarha<br />
on lähes poikkeuksetta omistajalleen<br />
ylpeyden aihe, jota vaalitaan suurella<br />
rakkaudella. Viikonloppuisin käydään<br />
hakemassa inspiraatioita lukemattomista<br />
yleisölle avoimista yksityisistä tai<br />
säätiöiden omistamista puutarhoista.<br />
Syystä voikin sanoa, että Englanti on<br />
länsimaisen puutarhakulttuurin kehto.<br />
PUUTARHAN SISUSTAMINEN MEILLÄ<br />
Englannista tuodut ideat ja parantunut<br />
elintasomme ovat saaneet aikaan sen,<br />
että puutarhan ja parvekkeen viihtyvyyteen<br />
halutaan panostaa entistä enemmän.<br />
Puutarhassa viihdytään ja sen sisustamiseen<br />
käytetään enemmän aikaa<br />
ja vaivaa, mikä näkyy ilahduttavasti<br />
myös tuotevalikoimien monipuolistumisena:<br />
Vesiaiheet, kesäkeittiöt, kylpytynnyrit,<br />
erilaiset pergolarakennelmat ja<br />
graniittikivi- sekä muut esineet ovat vakiinnuttamassa<br />
suosiotaan. Halutaan<br />
kestäviä ja mikä tärkeintä suomalaiseen<br />
maisemaan hyvin istuvia tuotteita.<br />
EIJA’S GARDEN, PUUTARHAMATKA<br />
RUOTSINPYHTÄÄLLE<br />
Elämyspuutarhan perustamisidea<br />
Ruotsinpyhtäälle kehittyi useiden vuo-<br />
sien aikana Englantiin tekemieni puutarhavierailuiden<br />
tuloksena.<br />
Suuri merkitys oli myös puutarhurin<br />
opintoihin liittyvällä työjaksollani<br />
v. 1997 Keski-Englannissa sijaitsevan<br />
Snowshill Manorin mykistyttävän herkässä<br />
puutarhassa. Työskentely siellä<br />
synnytti ajatuksen siitä, kuinka voisin<br />
viestittää kokemaani mieltä rauhoittavaa<br />
kauneutta suomalaisille.<br />
Keväällä 2009 ilmestyy WSOY:n kustantamana<br />
Torpan puutarhassa - kirja,<br />
joka perustuu Ruotsinpyhtäällä sijaitsevan<br />
torppani puutarhaan.<br />
Minulle tulee paljon tiedusteluja siitä,<br />
onko Suomessa yhtään Englantilainen<br />
puutarha-kirjassani esiteltyjen kaltaisia<br />
yleisölle avoimia puutarhoja. Toiveenani<br />
onkin rakentaa ennen näkemätön<br />
yleisölle avoin puutarhakokonaisuus<br />
meille Suomeen.<br />
Hankkeen avulla voidaan edesauttaa<br />
tiedon lisäämistä puutarhan hoidon sekä<br />
siellä oleskelun positiivisesta vaikutuksesta<br />
muun muassa mielenterveyteen.<br />
Puutarha-suunnitteluun sekä henkiseen<br />
hyvinvointiin liittyvät luennot<br />
sekä kurssit ovat olennainen osa tätä<br />
hanketta.<br />
Puutarhan on tarkoitus olla toimiva<br />
kokonaisuus, josta voi löytää monia<br />
mieltä rentouttavia ja rauhoittavia tunnelmia<br />
ja yksityiskohtia. Yhtenä merkittävimpänä<br />
tarkoituksena on antaa<br />
ideoita sekä inspiraatiota kävijöiden<br />
omiin pihoihin ja puutarhoihin. Vierailukohteena<br />
puutarha palvelee muun<br />
muassa alan opiskelijoita, turisteja, eläkeläisiä,<br />
eri yhdistyksiä sekä kaikkia<br />
muita puutarhakärpäsen puremia harrastajia.<br />
Puutarha palvelee myös ulkotaidenäyttelyiden<br />
paikkana sekä taiteenharrastajien<br />
luovuuden lähteenä.<br />
PAIKKA<br />
Puutarha sijaitsee Ahvenkoskella osoitteessa<br />
Elimäentie 74. Alueen koko on<br />
noin 1 ha. Vierailijoita ajatellen alueen<br />
sijainti on hyvä. Vilkkaalta 7-tieltä on<br />
vai 640 metrin matka puutarhaan ja<br />
myymälään.<br />
Puutarha jaetaan seuraaviin puutarhahuoneisiin:<br />
Myymälä, parkkialue,<br />
pihlajikko, nurmikkoalue, hyötypuutarha,<br />
muotopuutarha, alppiruusupuutarha,<br />
muuripuutarha/salainen puutarha,<br />
karppilampi, enkelipuutarha, Cottage<br />
Garden, suomalainen perinnemaisema<br />
niittyineen, pylväikköpuutarha,<br />
perennapenkki<br />
www.pihalla.net<br />
ISSN 0787-0531<br />
Julkaisija<br />
<strong>Me</strong> <strong><strong>Rakentaja</strong>t</strong> yhteistyöryhmä<br />
Toimitus<br />
Suorakanava Oy<br />
Luotsinmäenpuistokatu 1, 28100 Pori<br />
Puh. 02-634 6400, fax 02-634 6449<br />
Painopaikka<br />
Punamusta<br />
Päätoimittaja<br />
Raimo Holopainen<br />
raimo.holopainen@rakentaja.<strong>fi</strong><br />
Toimituskunta<br />
Mirja Forsman<br />
Marianne Junkkarinen<br />
Tuula Nordberg<br />
Heikki Perkiö<br />
Anna Tanninen<br />
Tord Holmlund<br />
Markku Mäenpää<br />
Tapio Näslund<br />
Jari Seppälä<br />
Anna-Kaisa Tuomi<br />
Taitto ja ulkoasu<br />
Virve Rintasalo<br />
virve.rintasalo@rakentaja.<strong>fi</strong><br />
Osoitteenmuutokset<br />
Tilaukset<br />
Kirsi Hankimaa<br />
kirsi.hankimaa@rakentaja.<strong>fi</strong><br />
Puh. 02-634 6400<br />
51
<strong>Rakentaja</strong>.<strong>fi</strong>lle<br />
TASAVALLAN PRESIDENTIN<br />
INNOSUOMI-PALKINTO<br />
Liity jäseneksi heti!<br />
<strong>Me</strong>itä on jo 230.000 tyytyväistä jäsentä.<br />
Jäsenyys on maksutonta!<br />
52