Siltojen kuormat ja suunnitteluperusteet â NCCI 1 - Liikennevirasto
Siltojen kuormat ja suunnitteluperusteet â NCCI 1 - Liikennevirasto
Siltojen kuormat ja suunnitteluperusteet â NCCI 1 - Liikennevirasto
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
16 <strong>Liikennevirasto</strong>n ohjeita 20/2011<br />
Eurokoodin soveltamisohje<br />
<strong>Siltojen</strong> <strong>kuormat</strong> <strong>ja</strong> <strong>suunnitteluperusteet</strong> – <strong>NCCI</strong> 1 (22.12.2011)<br />
B.4.6.2 Väsytyskuormakaavio FLM1<br />
Väsytyskuormakaavio FLM1 on rakenteeltaan samanlainen kuin kohdassa B.4.3.2<br />
määritelty kuormakaavio LM1, siten, että akselikuormien arvot ovat 0,7×Qik <strong>ja</strong> tasaisesti<br />
<strong>ja</strong>kautuneiden kuormien arvot 0,3×qik.<br />
Väsytyskuormakaavion aiheuttamat maksimi- <strong>ja</strong> minimijännitykset FLM,max <strong>ja</strong> FLM,min<br />
määritetään sijoittamalla kaavion <strong>kuormat</strong> sillalle siten, että ääriarvot saavutetaan.<br />
Saatu<strong>ja</strong> jännityksiä verrataan kestävyysarvoihin materiaalikohtaisissa soveltamisohjeessa<br />
esitettyjen periaatteiden mukaisesti.<br />
B.4.6.3 Väsytyskuormakaavio FLM2<br />
Väsytyskuormakaavion FLM2 käyttö on sallittu vain, mikäli sillalla on yksi ajokaista<br />
(asianomaisen viranomaisen hankekohtaisesti antamalla suostumuksella).<br />
Väsytyskuormakaaviossa FLM2 kuormitetaan siltaa yhdellä idealisoidulla kuormaautolla<br />
(ks. SFS-EN 1991-2 taulukko 4.6). Maksimi- <strong>ja</strong> minimijännitykset saadaan<br />
kaaviosta tarkastelemalla erillisten kuorma-autojen aiheuttamia äärimmäisiä vaikutuksia.<br />
Saatu<strong>ja</strong> jännityksiä verrataan kestävyysarvoihin materiaalikohtaisissa soveltamisohjeessa<br />
esitettyjen periaatteiden mukaisesti.<br />
B.4.6.4 Väsytyskuormakaavio FLM3<br />
Väsytyskuormakaaviota FLM3 suositellaan käytettäväksi väsymismitoituksessa.<br />
Väsytyskuormakaavio FLM3 koostuu neljästä akselista (akselipaino 120 kN), joista<br />
jokaisessa on kaksi samanlaista pyörää (kosketuspinta on neliö, jonka sivumitat ovat<br />
0,4 m). Akselivälit ovat 1,2 + 6 + 1,2 metriä <strong>ja</strong> akselien rengasväli on 2,0 metriä (ks.<br />
SFS-EN 1991-2 kuva 4.8). Hankekohtaisesti voidaan määrätä toisen ajoneuvon käytöstä<br />
eurokoodin mukaisesti (akselipaino 36kN).<br />
Väsytyskuormakaavion aiheuttamat maksimi- <strong>ja</strong> minimijännitykset FLM,max <strong>ja</strong> FLM,min<br />
määritetään sijoittamalla kaavion <strong>kuormat</strong> sillalle siten, että ääriarvot saavutetaan.<br />
Saatu<strong>ja</strong> jännityksiä verrataan kestävyysarvoihin materiaalikohtaisissa soveltamisohjeessa<br />
esitettyjen periaatteiden mukaisesti.<br />
Kun käytetään väsytyskuormakaaviota FLM3, saadaan ajoneuvojen lukumäärä taulukosta<br />
B4 (SFS-EN 1991-2 kansallinen liite, taulukko 4.5n(FI)). Taulukon oikeanpuolisen<br />
sarakkeen liikennemäärien arvot ovat laskennallisia arvo<strong>ja</strong>, joiden avulla määritetyt<br />
λ2 -arvot vastaavat todellisen liikenteen aiheuttamia väsyttäviä vaikutuksia kyseisessä<br />
liikenteen luokassa.<br />
Tässä tapauksessa hitaan liikenteen kaistalla tarkoitetaan väsytyksen kannalta määräävää<br />
kuormakaistaa.