Reservilaistutkimus_2008
Reservilaistutkimus_2008
Reservilaistutkimus_2008
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ovat (1) rasvakudoksen kertymisen ennaltaehkäisy ja (2) tuloksellinen laihduttaminen (Hardeman ym. 2000;<br />
Fogelholm & Kukkonen-Harjula 2000; Arbeeny 2004). Kriittiseksi tekijäksi lihavuuden ehkäisyssä on kuitenkin<br />
osoittautunut ravinto ja erityisesti rasvan määrä ruokavaliossa (Bray & Popkin 1998). Ravintotekijöiden ohella tärkeä<br />
osatekijä lihavuuden ehkäisyssä on liikunta, joka mm. lisää päivittäistä energiankulutusta, lisää rasvatonta kehon<br />
massaa sekä vähentää rasvan osuutta kehon koostumuksessa (Weinsier ym. 2002; McInnis 2003). Teholtaan<br />
keskinkertaisella, mutta erityisesti rasittavalla liikunnalla, on havaittu olevan positiivinen yhteys painonhallintaan<br />
(Bernstein ym. 2003; Donnelly ym. 2003).<br />
1.3 Operatiivisen toiminnan ja taistelukentän<br />
asettamat vaatimukset sotilaan fyysiselle toimintakyvylle<br />
Nykyaikaiseen sodankäyntiin soveltuvien asevoimien kehittämisen keskeisiä tekijöitä ovat henkilöstön vähentäminen<br />
ja ammattimaistaminen sekä teknologian roolin korostaminen. Viimeaikaisten tutkimusten perusteella voidaan<br />
todeta, että sotilaallisten konfliktien sotilaisiin kohdistamat fyysiset ja henkiset vaatimukset eivät ole muuttuneet<br />
viimeisten vuosikymmenten aikana (Nindl ym. 2007, Sharp ym. <strong>2008</strong>). Sotilaalliset operaatiot ovat sen sijaan<br />
teknistyneet ja muuttuneet samalla vaatimuksiltaan monimuotoisemmiksi. Sotilaasta on tullut tärkeä osa teknistä<br />
asejärjestelmää. Kriisien sekä operaatioiden aikana joukon toimintakyky ja yksittäisten taistelijoiden fyysinen sekä<br />
henkinen toimintakyky heikkenevät varsin nopeasti (Sharp ym. <strong>2008</strong>). Fyysisen ja henkisen toimintakyvyn palauttamiseen<br />
tai toimintakyvyn kehittämiseen ei operaatioiden aikana ole riittävästi aikaa. Operaatiot ovatkin osoittaneet,<br />
että sotilaalta edellytetään edelleen jokaisella johtamis- ja suoritustasolla hyvää fyysistä, henkistä, eettistä ja sosiaalista<br />
toimintakykyä. Valitettavasti tämän päivän nuorten miesten fyysisen suorituskyvyn lasku sekä kehon painon nousu<br />
ovat lisänneet asevoimien haasteita sekä vaikeuttaneet fyysisesti riittävän hyväkuntoisten sotilaiden rekrytointia<br />
(Bjerkedal ym. 2001, Leyk ym. 2005, Dyrstad ym. 2006, Santtila ym. 2006).<br />
Sotilastehtävät, yhdessä vaativien työolosuhteiden kanssa, altistavat sotilaat useille erilaisille stressitekijöille, kuten<br />
esimerkiksi energia- ja nestevajeelle, univajeelle, jatkuvalle fyysiselle aktiivisuudelle sekä henkiselle kuormittumiselle<br />
(Nindl ym. 2002). Sotilaan työ sisältää lisäksi useita kuormittavia tehtäviä, joihin liittyy esimerkiksi raskaiden laitteiden<br />
tai materiaalien nostamista, poteroiden kaivamista sekä vaativia jalkamarsseja jopa 25–65 kg lisäkuorman<br />
kanssa. Lindholm ym. (<strong>2008</strong>) toteavat, että sotilailta edellytetään hyvää fyysistä suorituskykyä, kuten riittävää kestävyyskuntoa<br />
ja hermolihasjärjestelmän suorituskykyä sekä tasapaino- ja koordinaatiokykyä, jotta he selviytyisivät<br />
sekä pitkäkestoisesta, matalatehoisesta että hyvin rasittavia kuormitushuippuja sisältävistä ponnistuksista. Työ- ja<br />
toimintatavat eivät saa tarpeettomasti kuluttaa elimistön energiavarastoja. Siksi maksimisuorituskyvyn ja työn aiheuttaman<br />
keskimääräisen kuormituksen välillä on oltava riittävä reservi. Lindholm ym. (<strong>2008</strong>) asettavatkin sotilaan<br />
toimintakyvylle yksinkertaisen perussäännön, jonka mukaan useita tunteja kestävässä dynaamis-staattisessa ja tauotetussa<br />
työssä energeettinen keskikuormitus ei saisi ylittää 50 % aineenvaihdunnallisesta (hapenkulutus) maksimisuorituskyvystä.<br />
He toteavat lisäksi, että huonokuntoisella jo reipas useampituntinen tasamaakävely uuvuttaa.<br />
Tämän lisäksi kehon ylipaino nopeuttaa edelleen väsymistä. Hyvällä suorituskyvyllä, etenkin lihaskunnolla, on myös<br />
vammoja ennaltaehkäisevä vaikutus (Hoffman ym. 1999).<br />
Kestävyyskunnon suhteen sotilaiden tehtäväkohtaisia maksimaalisen hapenottokyvyn minimivaatimuksia on arvioitu<br />
useissa tutkimuksissa (Lindholm ym. <strong>2008</strong>). Kaikkien puolustushaarojen ja aselajien sotilaiden maksimaalisen<br />
hapenottokyvyn minisuoritusvaatimus on 42 ml·kg -1·min -1 . Erikoisjoukkoihin sijoitettavien sotilaiden hapenottokyvyn<br />
vähimmäisvaatimus on yli 50 ml·kg -1·min -1 . Taistelijoiden lihaskunnon on vastaavasti oltava sellainen, että<br />
he kykenevät toimimaan toimintakykynsä säilyttäen vähintään 25 kilogramman lisäkuorman kanssa. Hetkellisesti<br />
kannattavan kuorman määrä voi olla jopa 55–65 kiloa (Puolustusvoimien liikuntastrategia 2007–2016). Sotilaan<br />
perustaitoihin kuuluu lisäksi maastossa ja asutuskeskuksissa liikkumisen taidot, jotka vaativat myös riittäviä nopeusja<br />
voimaominaisuuksia, ketteryyttä ja lihashallintaa sekä anaerobista suorituskykyä.<br />
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää reserviläisten fyysinen suorituskyky ja sen riittävyys operatiivisiin<br />
tehtäviin vuonna <strong>2008</strong> sekä vertailla fyysistä suorituskykyä reserviläisillä vuonna 2003 ja <strong>2008</strong>.<br />
8