Lehti 3/2006 pdf-muodossa - Helsingin psykologiyhdistys
Lehti 3/2006 pdf-muodossa - Helsingin psykologiyhdistys
Lehti 3/2006 pdf-muodossa - Helsingin psykologiyhdistys
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Helsingin</strong> <strong>psykologiyhdistys</strong> ry:n tiedotuslehti<br />
3 / <strong>2006</strong>
Pääkirjoitus, Sirpa Sammalo.........................................................................3<br />
Yrittäjyyden arki ja ihanuus, Satu Kaski.......................................................4<br />
Barn, ungdomar och depression, Ferdinand Garoff..................................7<br />
Sodan ja rauhan tekoja Libanonissa, Kirsti Palonen, PSV.......................11<br />
Matkaraportti SPR <strong>2006</strong> Edinburgh, Nina Pyykkönen............................15<br />
Katsaus kuntasektorin järjestövalmiustilanteeseen, Katja Kuortti.........19<br />
SISÄLLYSLUETTELO<br />
Hepsyn johtokunta esittäytyy, osa 2...........................................................20<br />
Hepsy lehden toimituksen ilmoitus............................................................21<br />
Hepsyn kesäkarkelot raportti......................................................................22<br />
Opi Oppimaan -projektin ilmoitus.............................................................24<br />
PSV kannatusjäsenyys ilmoitus...................................................................26<br />
Syyskokouskutsu............................................................................................27<br />
Hepsyn teatterikutsu....................................................................................28<br />
Yhteystiedot...................................................................................................29<br />
Hepsy 25v juhlakutsu...................................................................................32<br />
HEPSY<br />
Julkaisija: <strong>Helsingin</strong> <strong>psykologiyhdistys</strong><br />
www.hepsy.psyli.fi<br />
Päätoimittaja: Kaisa Berg<br />
Ilmestyy: 4 kertaa vuodessa<br />
Painotalo: Painoyhtymä. Porvoo <strong>2006</strong><br />
Painos: 1450<br />
Paperi: MultiArtGloss, G-Print<br />
Kansikuva: Kaisa Berg, Mökillä<br />
<strong>Helsingin</strong> <strong>psykologiyhdistys</strong> ry:n jäsenlehti<br />
Jäseniä 18.8.06 1376 kpl<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 2
Pitkä, kuuma kesä on ohi. On aika palata arkeen.<br />
Arjen rutiinit ovat helpottavia.<br />
Hepsyn syksy tuo tullessaan valmistautumisen uuteen tulopoliittiseen<br />
sopimuskauteen ja 25-vuotisjuhlat. Johtokunta on jo alkanut päivittää<br />
kunnan järjestövalmiuskaaviotaan ja työpaikkojen yhteyshenkilöitä.<br />
Tarkoituksena ei ole lietsoa kapinaa tai lakkoa, vaan kohottaa<br />
järjestövalmiutta, jotta olemme ensi kevään neuvotteluissa varteenotettavia<br />
neuvottelijoita. Suuria euromääräisiä palkankorotuksia ei uskalla odottaa,<br />
mutta harmillista olisi mikäli palkkoja tai työehtoja alettaisiin heikentämään.<br />
Johtokunta on Liiton toimiston kanssa yhteistyössä aktivoimassa ja<br />
informoimassa jäsenistöään. Itsestään selvää kuitenkin on, että lopullinen<br />
vastuu jää jokaiselle itselleen. Valppaus riittänee, mutta tarvittaessa tulee<br />
olla valmiina myös toimiin.<br />
PÄÄKIRJOITUS<br />
Juhlavalmistelut 7.10. Vanhalla ylioppilastalolla pidettäviin 25-vuotisjuhliin<br />
ovat pitkällä. Ennakolta voin kertoa, että juhlista on tulossa upeat!<br />
Ilmoittautuneitakin on jo ilahduttava määrä, mutta mukaan mahtuu vielä<br />
hyvin ja mukaan voi tuoda myös seuralaisen.<br />
Juhlat tekevät ihmiselle hyvää. Hellitä hetkeksi ja helli itseäsi - tule kanssamme<br />
juhlistamaan yhteistä yhdistystämme. Toivotan jokaiselle mukavaa alkanutta<br />
syksyä ja toivottavasti tapaamme Vanhalla lauantaina 7.10.<br />
Sirpa Sammalo<br />
Hepsyn pj.<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 3
YRITTÄJYYDEN ARKI JA IHANUUS<br />
Satu Kaski, Clear mind Oy<br />
HEPSYLÄINEN ASIANTUNTIJANA<br />
Monet psykologit miettivät jossakin uransa vaiheessa yksityisyrittäjäksi<br />
ryhtymistä. Yrittäjyys kiinnostaa, koska se antaa vapauden tehdä vain niitä<br />
asioita, jotka kiinnostavat itseä ja se tuo rahaa vähemmällä työllä; näin ainakin<br />
ajatellaan. Yrittäjyyttä on montaa eri lajia. Toiminimen perustaminen lienee<br />
helpointa ja tutuinta psykologeille. Useat kliinikot toimivatkin puolipäiväisesti<br />
yksityisinä ammatinharjoittajina. Monet toiminimen perustajat kokeilevat<br />
yrittäjyyttä ensin puolipäiväisinä ennen kuin uskaltavat täysin heittäytyä<br />
yrittäjyyteen. Osakeyhtiön perustaminen edellyttää pientä pääomaa (8000€<br />
tällä hetkellä). Osakeyhtiön etu lienee sen hallinnoinnissa: yrittäjä on<br />
työntekijä ja yrityksen rahaliikenne on erillinen työntekijästä. Mikäli<br />
terveydenhuollon toimialaan kuuluva psykologi perustaa osakeyhtiön, tulee<br />
hänen anoa siihen erillinen lupa lääninhallitukselta. Lupa-anomuksen<br />
tekeminen voi näyttää ja tuntua monimutkaiselta, mutta ei käytännössä ole<br />
sitä: se vain edellyttää hieman vaivannäköä ja aikaa. Yritysmuotoja on<br />
muitakin (mm. kommandiittiyhtiö), mutta edellä mainitut ovat yleisimmät<br />
psykologijäsentemme keskuudessa.<br />
Kuka on yrittäjä?<br />
Joidenkin mielestä todellinen yrittäjä on yrittäjä vasta sitten, kun hänellä on<br />
palkollisia. Näin ajatellen yksityinen ammatinharjoittaja ei ole yrittäjä, vaan<br />
jokin muu. Itse ajattelen, että yrittäjyys ei edellytä palkollisten hankkimista.<br />
Kun psykologi markkinoi, etsii ja/tai hankkii itselleen erilaisia tulonlähteitä,<br />
on se yrittäjyyttä, olipa hänellä palkkaa maksettavana muillekin kuin itselle.<br />
Toisaalta on tietenkin totta, että itsestä huolehtiminen on helpompaa kuin<br />
jos väkeä olisi enemmän töissä.<br />
Yritystoiminnan tuottavuus korreloi usein myös työntekijöiden määrään.<br />
Luonnollisesti se ei ole tuottavuuden ainoa tae: työntekijöiden määrä ei<br />
välttämättä ole yhtä suuri kuin toiminnan tehokkuus. Psykologien tekemän<br />
työn tuottavuus voi kasvaa vain tiettyyn pisteeseen yhden ihmisen voimin.<br />
Mikäli yrittäjäpsykologi haluaa kasvattaa yritystoimintaansa, tulee hänen<br />
väistämättä jossain vaiheessa miettiä työntekijöiden lisäämistä. Tämä tuo<br />
yrittäjyyteen uuden haasteen. Se työ, mikä alussa ajoi yrittäjyyteen, alkaa<br />
vähentyä yrittäjän saadessa uuden roolin työnantajana ja esimiehenä.<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 4
Mitä yrittäjyys on käytännössä?<br />
Jokaisen yrityksen taustalla on ollut jonkinlainen liikeidea, jota<br />
psykologiyrittäjä haluaa käytännössä toteuttaa. Mitä tarkemmat suunnitelmat<br />
hänellä on ollut, sen helpompaa alkutaivalkin on. Mitä tehdään? miten<br />
tehdään? kenelle tehdään ja kenen kanssa tehdään? millä kustannuksella<br />
tehdään? Mikä on raja (euroina), jonka alle toiminta ei saa mennä? Mitä se<br />
edellyttää? jne<br />
HEPSYLÄINEN ASIANTUNTIJANA<br />
Jokainen yrittäjä joutuu ensin etsimään tuotteillensa käyttäjät: eli<br />
asiakaskunnan. Mitä useampi asiakaskunta yrittäjällä on, sen vakaammalla<br />
pohjalla on koko yritystoiminta. Näin jonkin yksittäisen asiakkuuden<br />
loppuminen ei kaada koko bisnestä. Psykologiyrittäjä joutuu kuitenkin myös<br />
rajaamaan: aivan kaikkeen resurssit eivät välttämättä riitä.<br />
Alkavalle psykologiyrittäjälle tuotteistaminen voi olla vaikeaa. Toisaalta se<br />
on välttämätöntä, ”kaikkea psykologista kivaa kaikille” ei myy. Kun<br />
tuotteistamisen oppii, on oikeastaan helpompi tehdä tarjouksia, rajauksia<br />
ja toisaalta myös laajentaa omaa osaamispakettiaan. Psykologiyrittäjä voi<br />
näin myydä esimerkiksi työnohjaus- ja psykoterapiapalveluja. Tai hänellä<br />
voi olla erilaisia koulutuspaketteja; esimerkiksi työhyvinvoinnin tai<br />
kehityskeskustelun ABC.<br />
Käytännön yrittäjyys on suunnittelua, arviointia ja varsinaista rahan<br />
tekemistä eli työntekoa. Monia psykologiyrittäjiä voi aluksi hirvittää aika,<br />
joka kuluu hallinnollisiin ja muihin tehtäviin, joista rahaa ei tule taloon.<br />
Toisaalta hinnoittelulla kompensoidaan osaa suunnittelu ja arviointityöstä.<br />
Yrittäjyyden ihanuus piilee sen vapaudessa. Psykologi voi itse päättää, mitä<br />
haluaa tehdä ja kenen kanssa. Sanotaankin, että hyvä yritys valitsee itse<br />
asiakkaansa. Lisäksi ajankäyttöä ei vahdi kukaan: yrittäjä saa vapaasti valita,<br />
milloin on käytettävissä. Haaste lienee se, että osaa rajata: aina ei tarvitse<br />
olla käytettävissä ja miettiä työasioita. Työ ei saisi yrittäjälläkään saastuttaa<br />
omaa vapaa-aikaa. Yrittäjä jos kuka tietää, että tehty työ näkyy palkkapussissa,<br />
suoraan tai lähes suoraan. Kaikki mitä yrittäjä tekee, tuo hyvää omalle<br />
yritykselle.<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 5
HEPSYLÄINEN ASIANTUNTIJANA<br />
Suurimmat haasteet aloittavalle yrittäjälle on tietynlaisen epävarmuuden<br />
sietäminen: se, että tänä vuonna on runsaasti toimintaa, ei tarkoita ettäkö<br />
sitä olisi ensi vuonna. Yrittäjä joutuu katsomaan aikaa ja elämää myös pitkällä<br />
aikavälillä: suunnittelu ei tarkoita vain töiden suunnittelua vaan koko<br />
yritystoiminnan suunnittelua. Yrittäjyyden nurjiin puoliin kuuluu myös se,<br />
että työtä tekemättä myöskään kassavirta ei juokse. Kun yrittäjäpsykologi<br />
lomailee tai sairastuu, on rahaliikenteessä tulopuolella hiljaista. Menopuoli<br />
juoksee kuitenkin säännöllisesti. Mikäli yrittäjällä on työntekijöitä, ei<br />
yritystoiminta ole niin haavoittuva. Yrittäjä joutuu lisäksi itse huolehtimaan<br />
oman sosiaali- ja työeläkemaksunsa sekä työterveyshuoltonsa: ei ole<br />
välttämättä ketään, kenelle delegoida.<br />
Yrittäjyys kiinnostaa monia psykologeja: siitä osoituksena Psykologien<br />
kustannuksen järjestämät koulutuspäivät, jotka ovat olleet yhtä suosittuja<br />
joka vuosi. Ne, jotka ovat yrittäjiä, harvemmin haluavat enää palata<br />
palkkatöihin muiden palvelukseen. Miksiköhän? Kun laskee yrittäjyyden<br />
miinukset ja plussat, painottuu (jos ei kaikkien laskuissa määrällisesti niin<br />
ainakin laadullisesti) plussat niin paljon enemmän kuin miinukset.<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 6
BARN, UNGDOMAR OCH DEPRESSION<br />
Ferdinand Garoff<br />
Depression; Världen och Finland<br />
HEPSYLÄINEN ASIANTUNTIJANA<br />
Världshälsoorganisationen WHO rapporterade 20041 att depression var<br />
den vanligaste orsaken för handikapp mätt i antal år levda med handikapp.<br />
År 2000 var depression på fjärde plats när det gäller levnadsår som förlorats<br />
p.g.a. handikapp eller sjukdom, fram till 2020 antas depression ha kommit<br />
på andra plats på samma skala. Depression är ingalunda ett problem som<br />
drabbar enbart i övrigt välmående människor i I-länderna. Depression är<br />
ännu vanligare i länder med mindre resurser än Finland att ta hand om de<br />
drabbade. WHO bedömde att ca. 121 miljoner människor lider av<br />
depression.<br />
Behovet av vård ökar på motsvarade sätt. I en STAKES rapport2<br />
konstaterades antalet 10 – 14 åringar som skickats till psykiatrisk vård ha<br />
ökat med 46 % mellan åren 1998 och 2002. Största delen av ökningen<br />
bestod av ett ökat antal barn och ungdomar med känslomässiga svårigheter.<br />
Forskning; finansiering och förverkligande<br />
Det har uppstått en stark rörelse för bevisföring på empiriska grunder i<br />
vården av psykiatriska störningar. Det finns rätt få studier som uppfyller<br />
de noggranna kriterier som ställts upp för att visa att en psykologisk terapi<br />
har empiriskt stöd. Vårdens effektivitet och verksamma beståndsdelar är<br />
mycket svåra att mäta. Utöver vård med mediciner har främst kognitiv<br />
beteendeterapi visat sig effektiv vid vården av depression. Delvis kanske<br />
p.g.a. sin tydliga målinriktning och begränsade tidsperspektiv. Samtidigt<br />
utövas det mycket terapi av andra slag i Finland. En empirisk grund för<br />
etablerade praktiker är inte illa, möjligen kan forskningen vara riktgivande<br />
när det gäller lönsamma framtida utvecklingsriktningar inom<br />
terapipraktikerna.<br />
Det här forskningsprojektet har bestått av ett samarbete mellan<br />
Barnpsykiatriska institutionen vid Atens Universitet, Tavistock kliniken i<br />
London och Barnens borg, under prof. Fredrik Almqvists ledning, i<br />
Helsingfors. Projektet har fått finansiering via Europeiska Unionens<br />
BIOMED 2 program. Forskningen har förverkligats som en del av den<br />
kliniska verksamheten vid institutionerna och kan därför sägas ge en<br />
fingervisning om vårdformernas kliniska effektivitet.<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 7
Forskningsprojektet; deltagare och vårdformer<br />
HEPSYLÄINEN ASIANTUNTIJANA<br />
Deltagarna i forskningsprojektet var barn och ungdomar mellan 8 och 15<br />
år, med tyngdpunkt på 10 till 14 åringar, som refererats till institutionerna<br />
av andra instanser. Efter en CDI-gallring hänvisades 116 av 155 deltagare<br />
vidare till en K-SADS diagnostisk intervju. I intervjun konstaterades att 11<br />
inte var deprimerade och 26 vägrade delta, de övriga 71 hänvisades<br />
slumpmässigt till en av två vårdformer; 35 till Kortvarig Individuell<br />
Psykodynamisk Terapi (KIPT) och 36 till Tidsbegränsad System Integrerad<br />
Familjeterapi (TSIF). I övrigt uteslöts också sådana patienter som behövde<br />
sjukhusvård, sådana som inte bodde med åtminstone en biologisk förälder,<br />
sådana med allvarliga psykiatriska störningar bland sina närmaste släktingar<br />
och sådana med förståndshandikapp.<br />
Vården varade 30 sessioner á 45 min en gång i veckan i KIPT, med<br />
tillhörande föräldraträffar varannan vecka och 8 till 12 sessioner á 90 min i<br />
TSIF under ett års tid. Sessionerna dokumenterades och föräldrar,<br />
terapeuter, lärare och deltagarna själva fick svara på olika frågor och göra<br />
olika uppgifter före, under och efter terapin.<br />
Pro Gradu; självskattning och expert bedömning<br />
Min andel av forskningsprojektet behandlade det material som samlats ihop<br />
med Children’s Depression Inventory (CDI) före terapin, genast efter den<br />
sista sessionen och 6 mån senare. Dessutom undersökte jag<br />
familjeterapeuternas utvärderingar av familjernas interaktionsmönster som<br />
de kommer till uttryck på Beavers Interactional Scales (BIS) efter den 4.<br />
sessionen och efter den sista sessionen.<br />
CDI är ett frågeformulär som fylls i av patienten med en skala från 0 till 2<br />
och utvärderar sådana saker som dålig självkänsla, ineffektivitet, sociala<br />
svårigheter, negativa känslor och känslolöshet. BIS baserar sig i sin tur på<br />
Beavers-Timberlawn familjemodellen3 som hävdar att<br />
familjeinteraktionsmönster utgör ett system som kan ritas upp på två axlar.<br />
En familjekompetens dimension, som handlar om familjens kommunikativa<br />
förmåga och interaktionens flexibilitet, skalan sträcker sig från optimala<br />
familjer med flexibel och öppen interaktion till familjer med dysfunktionella<br />
interaktionsmönster och en familjestils dimension, som handlar om<br />
familjemedlemmarnas fallenhet att söka tillfredsställelse och stöd inifrån<br />
familjen eller utifrån.<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 8
Skalan rör sig mellan centripetala familjer, där familjemedlemmarna enbart<br />
söker tillfredsställelse och stöd inifrån familjen, till centrifugala familjer,<br />
där familjemedlemmarna främst söker tillfredsställelse och stöd utifrån.<br />
Familjestilsdimensionen är i stort sätt oberoende av familjekompetensen,<br />
men blir oftast betonad i familjer med dålig familjekompetens.<br />
Resultat; Skillnader och likheter<br />
HEPSYLÄINEN ASIANTUNTIJANA<br />
Resultaten var uppmuntrande; både KIPT och TSIF verkade fungera bra<br />
på basis av CDI resultaten. CDI poängen minskade stadigt under terapin<br />
och fortsatte att minska efter terapin. I bild 1 visas antalet deprimerade<br />
enligt CDI poängtalet 12, som kan användas för att skilja deprimerade från<br />
icke-deprimerade i en klinisk population. Bild 2 visar förändringarna i CDI<br />
medeltalen i KIPT och TSIF. CDI poängen är lägre genast efter TSIF, men<br />
skillnaderna har försvunnit 6 månader efter terapin. Båda terapierna tycks<br />
effektivt minska depressionssymptomen så som de kommer till uttryck i<br />
CDI poängen. Mätningarna gjordes före terapin, genast efter den och 6<br />
månader senare.<br />
Resultaten på Beavers skalan var mindre entydiga, delvis då antalet familjer<br />
som bedömdes på den här skalan enbart var 36 st. Signifikanta förändringar<br />
skede ändå från 4:de sessionen till terapins slut på familjekompetens-skalan.<br />
Antalet familjer med borderline funktionsmönster minskade medan antalet<br />
familjer med tillräckliga funktionsmönster ökade. Bild 3 visar den här<br />
förändringen. Familjestilen förändrades inte signifikant, men Beavers-<br />
Timberlawn modellen förutser också att familjestilen är en relativt<br />
oföränderlig storhet. Bild 4 visar familjestilen före och efter terapin.<br />
Mätningarna gjordes efter 4. sessionen och genast efter terapins slut.<br />
Kort sammandrag; klinisk relevans<br />
Både KIPT och TSIF verkar alltså minska depressionssymptom så som de<br />
mäts av CDI. För det stora flertalet minskar CDI poängen kraftigt under<br />
terapin. Men mätningsperioden var ändå relativt kort efter terapin och det<br />
samlas ännu ytterligare data för att bedöma om det skett återfall. Varken<br />
ålder eller kön påverkade terapiernas effektivitet, men flickornas CDI poäng<br />
var högre i början av terapin och förblev också på en högre nivå efter terapin.<br />
Det fanns inga tecken på att yngre barn skulle ha haft mer nytta av<br />
familjeterapi.<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 9
CDI-skalan har använts flitigt i kliniskt bruk, men som CDI manualen4<br />
visar måste gränsdragningar i poängtalen göras försiktigt och man måste<br />
räkna med att få en del falskt positiva och negativa svar. Det är alltså viktigt<br />
att inte enbart förlita sig på CDI-skalan vid kliniska bedömningar. Samtidigt<br />
kan CDI-skalan ge viktiga indikationer då man följer med ett depressivt<br />
förlopp.<br />
HEPSYLÄINEN ASIANTUNTIJANA<br />
Nyttan med Beavers-skalorna är inte lika tydlig. Dels kan de utnyttjas endast<br />
i relativt begränsade förhållanden (av utbildade observatörer som är bekanta<br />
med familjerna och kan observera familjerna ostört) och dels är deras bruk<br />
inte särskilt empiriskt välgrundat. Snarare bör man kanske närma sig<br />
Beavers-skalorna som en familjeinteraktionsmodell som kan användas som<br />
ett verktyg för att skilja på flexibla och fixerade systemiska processer i<br />
familjer. Samtidigt finns det inga klart etablerade modeller för att bedöma<br />
familjestrukturer som dessutom enkelt kan mätas. Beavers-skalor kunde<br />
kanske vara ett steg i den utvecklingsprocessen.<br />
World Health Organization (2004) http://www.who.int/mental_health/management/<br />
depression/definition/en/<br />
Aromaa, Arpo, Koskinen, Seppo ed. (2002) Terveys ja Toimintakyky Suomesssa - Terveys<br />
2000 – tutkimuksen perustulokset, National Public Health Institute of Finland, Helsinki.<br />
Beavers, W. Robert, Hampson, Robert B. (1990) Successful families: assessment and<br />
intervention, W. W. Norton & Company, New York.<br />
Kovacs, Maria (1992) Children’s Depression Inventory, Multi-Health Systems<br />
Inc., New York.<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 10
SODAN JA RAUHAN TEKOJA LIBANONISSA<br />
Kirsti Palonen, PSV<br />
Kansalaisjärjestö 30 vuotta Lähi-idän politiikan tönittävänä<br />
Psykologien sosiaalisen Vastuun (PSV) palestiinalainen yhteistyökumppani<br />
National Institution of Social Care and Vocational Training (NISCV) täytti<br />
30 vuotta 12.8.<strong>2006</strong>. Päivämäärä on palestiinalaisille merkittävä. Silloin<br />
tapettiin tuhansia palestiinalaisia Tal al-Zaatarin pakolaisleirillä Beirutissa.<br />
HEPSYLÄINEN ASIANTUNTIJANA<br />
Paikalliset tuntevat NISCVT:n nimellä Beit Atfal Assumoud (BAS),<br />
suomeksi Kestävyyden lasten koti. Nimi liittyy järjestön alkuperäiseen<br />
tehtävään. Se perustettiin huolehtimaan Tal al-Zaatarin verilöylyssä orvoiksi<br />
jääneistä lapsista. Englanninkielinen nimi kuvastaa järjestön kehitystä 30<br />
vuoden aikana. Orpokotitoiminta on loppunut, ja BAS tekee tällä hetkellä<br />
monipuolista psykososiaalista ja koulutuksellista työtä eri puolilla Libanonia.<br />
Mutta BAS:n 30 vuotta ovat olleet todella kiviset. Tuntuu käsittämättömältä,<br />
että täysin ulkopuolisten avustusten varassa työskentelevä järjestö on<br />
pystynyt päämäärätietoisesti kehittämään ja laajentamaan työtään jatkuvista<br />
kriiseistä ja uhista huolimatta.<br />
Kestävyyttä ja joustavuutta<br />
Viiden vuoden päästä perustamisestaan BAS joutui evakuoimaan lapset<br />
Libanonista Syyriaan pommitusten alta. Kun BAS oli toiminut kymmenen<br />
vuotta Libanonin sisällissota jatkui edelleen. 20-vuotias BAS saattoi toimia<br />
Libanonissa, jossa sisällissota oli loppunut, mutta Israel miehitti osaa etelästä<br />
ja teki pommitusiskuja, jotka olivat kuin tämän kesän pommitusten<br />
harjoittelua. Strategiana oli voimalaitosten ja teitten pommittaminen.<br />
Hizbollahin ja Israelin armeijan nahistelu Etelä-Libanonissa oli jatkuvaa.<br />
Nyt BAS:n 30-vuotispäivänä Israelin hyökkäystä Libanoniin oli jatkunut<br />
tasan 30 päivää. Onneksi 12.8. Libanon hyväksyi YK:n<br />
turvallisuusneuvoston päätöslauselman. Hizbollah sanoi lopettavansa<br />
taistelut, jos Israel noudattaa tulitaukoa. Sodan 34 päivän aikana Beit Atfal<br />
Assumoud osoitti kestävyyden lisäksi suurta joustavuutta ja kykyä käynnistää<br />
järjestön henkilökunnan ja vapaaehtoisten kaikkinaiset taidot nopeasti<br />
uudenlaisen tilanteen mukaiseen toimintaan.<br />
Family happiness –hankkeessa monivuotisen kokemuksen saaneet<br />
sosiaalityöntekijät alkoivat tehdä kotikäyntejä perheisiin, jotka olivat ottaneet<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 11
turvaan maansisäisiä pakolaisia. BAS:n toimintakeskukset muuttuivat<br />
pakolaiskeskuksiksi niille palestiinalaisille ja libanonilaisille, joilla ei ollut<br />
sukulaisia ottamassa vastaan.<br />
Perheitten perustarpeista huolehdittiin jakamalla ruoka- ja<br />
hygieniatarvikkeita, huolehtimalla lääkityksistä sekä terveydenhuollon ja<br />
hammashuollon palveluista ja rahallisilla avustuksilla, joiden keräämiseen<br />
PSV:kin osallistui järjestämällä Mielen rauhaa –keräyksen. Keräys jatkuu<br />
edelleen.<br />
HEPSYLÄINEN ASIANTUNTIJANA<br />
Tämän sosiaalityön lisäksi BAS:n lastentarhanopettajat ja<br />
vapaaehtoistyöntekijät ottivat huolehtiakseen pakolaislasten psyykkisestä<br />
hyvinvoinnista. He järjestivät lapsille tilaisuuden olla lapsia. BAS:n<br />
toimintakeskuksissa lapset saivat mahdollisuuden leikkiä keskenään ja<br />
aikuisten ohjauksella. He saivat juosta ja telmiä, mutta myös keskittyä<br />
askartelemaan. Omien kokemusten, ajatusten ja tunteitten ilmaisuun<br />
annettiin mahdollisuus verbaalisesti ja piirtämällä.<br />
PSV:n Libanonin-hankkeen kannalta hyvältä tuntui, että aiemmasta<br />
yhteistyöstämme oli hyötyä kriisitilanteessa. BAS:n kokemus sadutuksesta<br />
ja viime kesänä Libanonissa järjestetyt sadutuskurssit antoivat työntekijöille<br />
yhden menetelmän kriisityöhön.<br />
Sodan psyykkiset jäljet<br />
Sadutettaessa pakolaislapset saivat tilaisuuden vapaasti kertoa omista<br />
pelottavista kokemuksistaan, jos näin halusivat. Tätä tilaisuutta käytti<br />
hyväkseen Ali Hamza Fayed, 9-vuotias poika, joka sai sodan aikana<br />
turvapaikan Shatillan pakolaisleiriltä Beirutista seitsemännellä kuulla raskaana<br />
olevan äitinsä ja kuuden sisaruksensa kanssa:<br />
”Olin parvekkeella. Pommikone hyökkäsi meitä kohti. Putosin tuolilta. Sitten toinen raketti<br />
otti maalikseen vesisäiliön. Pelkäsin, koska talo tärisi. Isä huusi meille kaikille ja käski<br />
meitä ottamaan tavaramme ja hyppäämään autoon. Niin me kaikki sullouduimme toinen<br />
toistemme päälle autoon ja ajoimme Saidaan. Siskoni itki nukkensa perään, ja minä olisin<br />
halunnut pyöräni.<br />
Saidassa me leikimme tätini lasten kanssa. Sitten lähdimme Beirutiin ja näimme kaikki<br />
tuhotut sillat ja yhden henkilö- ja yhden pakettiauton, jotka olivat kokonaan palaneet. Minä<br />
en pelännyt, mutta sisareni itkivät. Sitten tulimme Shatillaan täti Anissin luo. Minä halin ja<br />
suukottelin häntä, ja hän kysyi meiltä millaista etelässä oli. Minä olin väsynyt ja nukuin.<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 12
Kun heräsin, tajusin, että kaikki oli toisin kuin etelässä. Heillä ei ole maitoa. Minä halusin<br />
sitä, mutta kukaan ei antanut. Sitten pyysin äidiltäni. Hän toi maitopulveria ja keitti maitoa.<br />
Sitten menin BAS:iin. Aloin leikkiä ja piirtää. Olen nyt iloinen. Tapaan uusia ystäviä.<br />
Yhdessä me piirrämme ja leikimme.”<br />
BAS:n apulaisjohtaja Hanan Masri kirjoittaa tulitauon neljäntenä päivänä:<br />
”Se, mitä lapset näkivät, kuulivat ja kokivat on kammottavaa. Emme ole milloinkaan<br />
Libanonin pitkässä sotahistoriassa joutuneet todistamaan sen tasoista suunnatonta väkivaltaa<br />
ja massiivista tuhoa. Silti uskomme aina, että materiaalinen hävitys on helppo korjata, mutta<br />
ihmismenetykset ja ihmisten sisäiset vauriot ovat vaikeimmin korjattavissa.”<br />
HEPSYLÄINEN ASIANTUNTIJANA<br />
Taistelujen lakkaamisen tuottama ilo muuttuu tulevaa työtä ajatellessa<br />
turhautuneisuuden tunnoiksi:<br />
”On hyvin surullista todeta, että nyt meidän on aloitettava alusta kamppaillen paljon suurempien<br />
vastusten ja lisääntyneitten vaikeuksien kanssa. Kestää hyvin kauan korjata, mitä tämä sota<br />
hävitti sydämissä ja mielissä.”<br />
Koko historiansa tuottamalla kokemuksella BAS voi todeta, että<br />
”lasten kanssa työskennellessä kestää pitkään saavuttaa uudelleen luottamus maailmaan.<br />
Samoin vie paljon aikaa, ennen kuin tällaisen brutaalin sodan vaikutukset lievenevät heidän<br />
järkyttyneissä mielissään ja vaurioituneissa sydämissään.”<br />
Tulitauon jälkeen saadussa viestissä BAS muistelee rauhallisempien aikojen<br />
saavutuksiaan:<br />
”- - kykenimme muuttamaan lastemme elämää teidän (ulkomaisten yhteistyöjärjestöjen,<br />
kirjoittajan huomautus) tuellanne. He alkoivat reagoida apuumme myönteisesti ja ymmärtää<br />
monia tärkeitä kysymyksiä, kuten ihmisoikeuksia ja vapautta. He oppivat myös hyväksymään<br />
toisenlaisia ja erilaisia ihmisiä. Meidän hämmentyneet nuoremme alkoivat kommunikoida<br />
teidän nuortenne kanssa tasa-arvoisina, ihmisarvonsa tuntevina ja toista kunnioittavina.”<br />
Elämän jälleenrakentaminen<br />
Tulitauon astuttua voimaan BAS:lla alkoi uusi avustusurakka. Aiemmin<br />
pakolaisina autetut perheet palaavat muuttuneisiin olosuhteisiin; useimmat<br />
palestiinalaisista omille pakolaisleireilleen Etelä-Libanoniin, useimmat<br />
libanonilaiset omiin koteihinsa Etelä-Libanonissa – tai kotiensa raunioille.<br />
Palaajat tarvitsevat jälleen avustusta päästäkseen elämisen alkuun. BAS arvioi<br />
uudelleen avustustarpeet oman henkilökuntansa avulla ja käynnistää sen<br />
mukaisen sosiaalityön.<br />
BAS:n tavoin me traumatisoituneitten ihmisten kanssa työskentelevät<br />
psykologit tiedämme arvioimattakin, että sodan 34 päivää ovat jättäneet<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 13
ihmisten mieleen jäljet, jotka kirvelevät vielä pitkään. Perheet tarvitsevat<br />
edelleen psykososiaalista tukea. BAS on ollut erityisen huolissaan lapsista,<br />
ja sillä on käytettävissään myös koulutettua mielenterveys- ja<br />
terapiahenkilökuntaa, joka on tottunut työskentelemään traumatisoituneitten<br />
ja vaikeissa oloissa eläneitten lasten kanssa.<br />
BAS on jo tehnyt suunnitelman kuukauden kestävää psykososiaalista<br />
ensiapuohjelmaa varten. Sitä luonnehditaan psykososiaaliseksi ja<br />
terveydenhuollolliseksi avuksi 1000:lle Libanonin 34 päivän sodan<br />
traumatisoimalle lapselle. Kun perheet pääsevät palaamaan koteihinsa,<br />
he siirtyvät tämän auttamisohjelman hyödynsaajiksi.<br />
HEPSYLÄINEN ASIANTUNTIJANA<br />
BAS:n henkilökunta Etelä-Libanonissa Ein el-Helwehin (Saida eli Sidon)<br />
sekä Rashidiehin ja Bourj el-Shemalin (Sour eli Tyyros) pakolaisleirien<br />
toimintakeskuksissa on ollut koko 34 päivän ajan erittäin kovilla ja<br />
todennäköisesti kärsii tällä hetkellä voimakkaista stressi- tai traumaoireista.<br />
Sama koskenee useita muitakin BAS:n työntekijöitä, joilla on työssä<br />
autettavien pakolaisten lisäksi ollut huoli myös omaisistaan ja sukulaisistaan.<br />
Oikeastaan BAS:n henkilökunta tarvitsisi itse tällä hetkellä oman heihin<br />
kohdistuvan avustusohjelmansa. Ainakin he ansaitsevat meiltä kaiken<br />
mahdollisen psyykkisen tuen ja mielellään myös taloudellisen tuen heidän<br />
hankkeilleen, jotta rahan hankkimisesta ei koituisi vielä ylimääräistä stressiä.<br />
PSV:n Mielen rauhaa –keräys (ks. http://psvkerays.vuodatus.net) jatkuu.<br />
Rahoja käytetään jatkossa maansisäisten pakolaisten elämän<br />
jälleenrakentamiseen.<br />
Keräystili:<br />
Libanon/Psykologien Sosiaalinen Vastuu<br />
Sampo 800019-703530<br />
Viitenumero 1588<br />
Keräyslupa OKU1378A<br />
* Kirjoittaja lahjoittaa<br />
artikkelipalkkionsa<br />
PSV:n Mielen<br />
rauhaa –keräykseen.*<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 14
“FROM RESEARCH TO PRACTICE” –<br />
TUTKIMUKSESTA KÄYTÄNTÖÖN<br />
Nina Pyykkönen<br />
The Society for Psychotherapy Research (SPR) on kansainvälinen,<br />
monitieteellinen organisaatio joka on suuntautunut psykoterapian<br />
tieteelliseen tutkimukseen sen kaikissa muodoissa. Organisaation jäsenet<br />
tapaavat vuosittain tieteellisessä kongressissa tavoitteenaan jakaa tietoa<br />
ajankohtaisesta psykoterapiatutkimuksesta. Organisaation tieteellinen<br />
julkaisu on Psychotherapy Research, joka pyrkii psykoterapiatutkimuksen<br />
kehitykseen, tieteellisyyteen ja relevanssiin, sekä edesauttamaan tulosten<br />
sovellettavuutta käytännön kliinisessä työssä, opetuksessa ja poliittisissa<br />
päätöksissä.<br />
RAPORTTI<br />
Edinburghin keskiaikainen kaupunki linnoineen on kuuluisa<br />
maailmanlaajuisesti festivaali-, kulttuuri- ja taidekaupunkina, ja sen lämmin<br />
vastaanottavuus tuntui myös SPR <strong>2006</strong> tapaamisessa. Kongressipaikaksi<br />
oli valittu arvostetun Edinburghin yliopiston kampus, Pollock Halls, missä<br />
suuri osa osallistujista myös majoittui ja ruokaili.<br />
Kongressin tieteellistä antia<br />
Yleisellä tasolla kongressissa oli havaittavissa merkittäviä uusia näkökulmia.<br />
Erityisesti korostui tutkimusintressien painopisteen siirtyminen yksinomaan<br />
psykoterapiapotilaan ominaisuuksista ja psykoterapian teoreettisesta<br />
suuntauksesta ja muodosta itse prosessiin, allianssiin sekä psykoterapeutin<br />
ominaisuuksiin. Psykoterapeuttien koulutus ja oman psykoterapian merkitys<br />
olivat merkittävästi esillä. Lisäksi keskusteluissa oli vahvasti läsnä<br />
psykoterapiaan liittyvät kulttuuriset kysymykset, jakautuen erityisesti<br />
länsimaiseen ja muuhun maailmaan. Seuraavassa esittelen lyhyesti muutamia<br />
tutkimuksia, jotka poimin omista lähtökohdistani kongressin<br />
mielenkiintoisimpina aiheina.<br />
Uudenlainen lähestyminen transferenssitulkinnan tutkimukseen<br />
(Raman Kapur, Treshold, Belfast, UK)<br />
Esitellyn tutkimuksen tarkoituksena oli operationalisoida ja soveltaa<br />
transferenssin määritelmää tutkimustarkoituksiin ja vertailla muuhun<br />
merkittävään transfrenssitutkimukseen. Tutkimuksen kysymyksenasettelu<br />
kuului, “Tekevätkö psykoterapeutit sitä, mitä heidän tulisi teorian mukaan<br />
tehdä?”.<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 15
Tutkijat määrittivät transferenssitulkintojen avaindimensiot:<br />
1. Siellä, silloin (Freud) vs. tässä, nyt (Klein)<br />
2. Välittömän terapeutti-potilassuhteen sivuuttaminen vs.<br />
fokusointi välittömään terapeutti- potilassuhteeseen<br />
3. Direktiivinen / autoritäärinen vs. keskusteluun pohjaava<br />
Tutkijat jatkoivat kokoamalla tulkintojen ja transferenssitulkintojen<br />
määritelmät vertailtaviksi:<br />
1. Tulkinta:<br />
2. Kohdistuu sisäiseen konfliktiin, esim. toive, defenssi, ahdistus<br />
3. Kommentit, jotka yhdistävät ajankohtaisen kokemuksen menneisyyteen<br />
Terapeutin tarkentavat kommentit vuorovaikutuksen merkityksen<br />
määrittämiseksi<br />
Transferenssitulkinta:<br />
1. Sisältää viittauksen terapeuttiin<br />
2. Terapeutin kommentti sisältää hänet itsensä objektina<br />
3. Terapeutin spesifi tai suora viittaus terapeuttiin, yleensä “minä”<br />
RAPORTTI<br />
Tutkimuksen merkitystä korostaa tulos, jossa kolme eri tutkimusta<br />
transferenssitulkintojen määrästä tuottivat toisistaan merkittävästi poikkeavia<br />
tuloksia. Transfrerenssitulkintojen keskimääräinen määrä per<br />
psykoterapiasessio jakautui tutkimuksissa seuraavasti: Piper & al. (1991) 5<br />
kpl (vaihteluväli 0-14), Connelly & al (1999) alle 1% (48% tapauksia<br />
transferenssitulkintoja ei ollut yhtään kolmen session aikana!) ja Hobson &<br />
Kapur (2005) 22 kpl (vaihteluväli 18-24). Tutkimuksen perusteella voidaan<br />
siis päätellä, että ennen kuin transferenssitulkintoja voidaan tutkia, on oltava<br />
selvillä mitä transferenssitulkinnalla kussakin tapauksessa tarkoitetaan. Tämä<br />
saattaa olla mahdollista ainoastaan tutustumalla tapauskohtaisesti<br />
psykoterapeuttiseen tekniikkaan ja esimerkkeihin ko. psykoterapiassa<br />
tapahtuvista transferenssitulkinnoista.<br />
Persoonallisuuden struktuuri: arviointi, prosessi ja<br />
psykoterapeuttinen muutos<br />
(John F. Clarkin, Cornell Medical Centre, New York, USA; Barry L.<br />
Stern, Columbia University College of Physicians and Surgeons, USA)<br />
Minulla oli ilo tavata kongressissa persoonallisuustutkimuksen alan<br />
arvostetuimpia tutkijoita New Yorkin Cornell Medical Centrestä ja kuunnella<br />
heidän tutkimustensa ajankohtaisia tuloksia. Persoonallisuushäiriöiden<br />
pitkittäistutkimuksissa ollaan havaittu, että potilaiden oireet ja jopa diagnoosit<br />
muuttuvat ajan myötä. Tästä huolimatta tietyt psyykkiset ilmiöt säilyvät<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 16
muuttumattomina, ja niitä voidaan havaita erityisesti ihmissuhteissa ja työssä.<br />
Näitä jatkuvia ja stabiileja ilmiöitä ollaan pidetty indikaattoreina syvätasolla<br />
olevista psyykkisistä rakenteista. Kun ilmentymät (oireet, käyttäytyminen)<br />
muuttuvat, oletetaan myös rakenteiden muuttuneen.<br />
Edellä todetut seikat korostavat strukturaalisen muutosprosessin<br />
systemaattisen analysoimisen merkitystä, esimerkkinä kongressissa esitelty<br />
STIPO-mittari. STIPO on strukturoitu haastattelumenetelmä, jonka on<br />
kehitetty arvioimaan persoonallisuuden rakennetta Kernbergin teorian<br />
pohjalta. STIPOn asteikot mittaavat primitiivisiä defenssejä, objektisuhteiden<br />
laatua, aggressiota, moraalisia arvoja sekä realiteeettitestausta. STIPOn<br />
metodologisia ominaisuuksia tarkastelevissa tutkimuksissa sen on todettu<br />
olevan validi ja reliaabeli mittari arvioimaan persoonallisuuden organisaatiota.<br />
Kongressissa tuotiin esiin STIPOn käyttökelpoisuutta kliinisessä työssä,<br />
erityisesti hoidon tuloksellisuuden arvioinnissa.<br />
Projektiivisen identifikaation käsitteen operationalisointi<br />
(Roland Grassl, Otto Wagner Hospital, Vienna, Austria)<br />
RAPORTTI<br />
Projektiivisen identifikaation käsite on ollut kiivaan keskustelun kohteena<br />
psykoanalyyttisen tutkimuksen sisällä. Monia syitä on ehdotettu sille, miksi<br />
käsitettä on määritelty niin monella eri tavalla yrityksenä kuvata potilaan –<br />
ja terapeutin – psyykkistä tilaa. Kirjallisuudesta löytyy lukuisia<br />
metapsykologisia analyyseja aiheesta, mutta juuri yhtään mittaria joka pyrkisi<br />
ilmiön tavoittamiseen ei löydy. Ajankohtaisessa tutkimuksessa tutkijat<br />
pyrkivät lähestymään projetiivisen identifikaation kliinistä ilmiötä arviomalla<br />
sekä kliinistä vuorovaikutusta että käyttämällä luotettavia ja valideja<br />
mittareita: the Psychotherapy Process Q-sort (PQS), the<br />
Countertransference Questionnaire for Psychotherapists (CQP) sekä the<br />
Operationalized Psychodynamic Diagnostics (OPD). Tutkimusryhmän<br />
fokus tutkimuksen pohjalta jatkossa onkin metodologisissa kysymyksissä<br />
sekä mikroprosessitutkimuksen mahdollisuuksista interventioiden<br />
arvioinnissa käytännön kliinisessä työssä sekä psykodynaamisessa hoidossa.<br />
Suomalaisen psykoterapiatutkimuksen tuloksia<br />
Myös <strong>Helsingin</strong> psykoterapiaprojekti esitteli uusimpia tuloksiaan tässä<br />
kansainvälisessä kongressissa. Yleisön kiinnostus tutkimusprojektia ja sen<br />
tuloksia kohtaan oli erittäin suurta, jopa siinä määrin että salin ovessa oli jo<br />
luennon alussa lappu “session full”. Toisaalta tämä ei yllättänyt, onhan<br />
<strong>Helsingin</strong> Psykoterapiaprojekti tiettävästi maailman ensimmäinen<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 17
kokeellinen tutkimus, jossa verrataan mm. pitkän ja lyhyen psykoterapian<br />
vaikuttavuutta keskenään.<br />
Kahden lyhyen psykoterapian, voimavarakeskeisen ja psykodynaamisen,<br />
vaikuttavuudessa ei Psykoterapiaprojektin kolmen vuoden seurannassa<br />
havaittu merkittäviä eroja. Maksimissaan 20 hoitokerran<br />
lyhytpsykoterapioissa potilaiden oireet vähenivät hoidon aikana nopeammin<br />
kuin pitkässä psykoterapiassa. Lyhyen ja pitkän psykoterapian vaikuttavuus<br />
osoittautui erilaiseksi: pitkässä psykodynaamisessa psykoterapiassa olleiden<br />
potilaiden oireet laskivat tasaisesti koko seurannan ajan, ja noin 100<br />
hoitokerran jälkeen potilaiden oireet olivat laskeneet samalle tasolle kuin<br />
lyhyiden psykoterapioiden terapioiden potilaiden. Kolmen vuoden<br />
seurannan kohdalla pitkän psykoterapian vaikuttavuus osoittautui lyhyitä<br />
psykoterapioita paremmaksi. Kolmen vuoden seurannan aikana<br />
lyhytterapiaa saaneiden ryhmästä joka kolmas potilas hakeutui uuteen<br />
hoitoon, tavallisimmin pitkään psykoterapiaan.<br />
RAPORTTI<br />
Valittaessa psykoterapiamuotoa potilaalle, tulisi erityistä huomiota kiinnittää<br />
potilaan yksilöllisiin ominaisuuksiin – siihen, mikä hoitomuoto juuri hänelle<br />
sopii. Psykoterapiaprojektin osahankkeessa tutkitaan potilaan<br />
soveltuvuustekijöiden yhteyttä saavutettuun hoitotulokseen. Alustavien<br />
tutkimustulosten perusteella vaikuttaa siltä, että näiden<br />
soveltuvuustekijöiden avulla voidaan tarkemmin määrittää ne henkilöt, joille<br />
lyhytpsykoterapia on riittävää, ja toisaalta ne, joille pitkä psykoterapia on<br />
toipumisen kannalta välttämätön hoitomuoto.<br />
Lopuksi<br />
Haluaisin lämpimästi kiittää <strong>Helsingin</strong> <strong>psykologiyhdistys</strong>tä taloudellisesta<br />
tuesta, joka mahdollisti osallistumiseni urani ensimmäiseen ja valtavan<br />
inspiroivaan tieteelliseen kongressiin.<br />
Linkkejä<br />
Society for Psychotherapy Research:<br />
www.psychotherapyresearch.org<br />
<strong>Helsingin</strong> psykoterapiaprojekti:<br />
www.ktl.fi/hps<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 18
KATSAUS KUNTASEKTORIN<br />
JÄRJESTÖVALMIUSTILANTEESEEN<br />
Hepsyn johtokunnan kunnan työtaisteluvastaava Katja Kuortti<br />
Psykologiliitossa valmistaudutaan jo KVTES:n sopimuskauden päättymiseen<br />
30.9.2007. Jotta Psykologiliitolla olisi hyvät asemat sopimusneuvotteluissa,<br />
Liiton järjestövalmiutta on alettu päivittää jo näin vuosi etukäteen.<br />
Järjestövalmius tarkoittaa käytännössä sitä, että Psykologiliitto voi jättää<br />
tarvittaessa lakkovaroituksen, jos neuvottelutulosta ei voi hyväksyä.<br />
HEPSYLÄINEN TOIMIJANA<br />
RAPORTTI<br />
Järjestövalmius rakennetaan siten, että jokaisella kuntasektorin työpaikalla,<br />
missä työskentelee vähintään viisi psykologia on valittava<br />
järjestövalmiusyhteyshenkilö, jonka kautta yhteydenpito<br />
paikallisyhdistykseen ja Psykologiliittoon kulkee. Tämä yhteyshenkilö välittää<br />
tietoa eteenpäin työpaikallaan. Yhteyshenkilöt ovat avainasemassa<br />
Psykologiliiton neuvotteluasemaa ajatellen, mutta kaikkien kuntasektorilla<br />
työskentelevien psykologien on tärkeää olla tietoinen<br />
järjestövalmiustilanteesta ja olla yhteydessä oman työpaikkansa<br />
yhteyshenkilöön.<br />
<strong>Helsingin</strong> kuntasektorin suuret työnantajat ovat <strong>Helsingin</strong> kaupunki ja HUS.<br />
Kaupungin psykologit jaetaan Opetusviraston, Sosiaaliviraston ja<br />
Terveyskeskuksen alaorganisaatioihin. Näitä voidaan tarvittaessa jakaa<br />
edelleen pienempiin alayksikköihin. Myös HUS jaetaan pienempiin<br />
alayksikköihin ja jokaiselle yksikölle valitaan yhteyshenkilöt. Kaiken kaikkiaan<br />
järjestövalmiusorganisaatio on tarkoitus pitää melko kevyenä, kuitenkin niin,<br />
että tiedonkulku on kaikissa tilanteissa toimiva. Järjestövalmiusorganisaation<br />
päivitys tapahtuu syksyn <strong>2006</strong> aikana.<br />
Psykologiliitto järjestää syyskuussa Hepsyn ja Upsyn järjestövalmiuspäivän,<br />
johon kutsutaan johtokuntien edustajien lisäksi suurimpien<br />
kuntatyönantajien yhteyshenkilöt. Päivän tarkoitus on käynnistää<br />
neuvotteluihin valmistautuminen ja työpaikkojen järjestövalmiuden päivitys.<br />
Psykologiliitto on palkannut myös koko valtakunnan<br />
järjestövalmiuspäällikön, joka koordinoi KVTES-neuvotteluihin<br />
valmistautumista.<br />
Psykologiliitto lähestyy lähiaikoina kuntasektorin jäseniä sähköpostitse ja<br />
kirjeitse järjestövalmiuden tiimoilta. Myös Hepsy-lehdessä palataan<br />
jatkossakin <strong>Helsingin</strong> järjestövalmiustilanteen kehittymiseen!<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 19
HEPSYN JOHTOKUNTA ESITTÄYTYY, OSA 2<br />
kysymykset<br />
1. nimesi<br />
2. työpaikka<br />
3. harrastukset ja muu<br />
4. vastuualue johtokunnassa<br />
5. kuinka kauan olet ollut mukana Hepsyn toiminnassa<br />
6. viestisi hepsyläisille<br />
HEPSYLÄINEN TOIMIJANA<br />
1. Teija Honkonen<br />
2. Adulta Oy<br />
3. kuntosali, pace, bailatino, opiskelu, 6 ja 10 vuotiaat tytöt, joiden kanssa<br />
liikutaan, retkeillään ja harrastetaan monenmoista<br />
4. jäsensihteeri<br />
5. 2 vuotta varsinaisena jäsenenä, ja vuosi ennen sitä varajäsenenä<br />
6. Johtokunnan kokoukset ovat noin kerran kuussa, joten älä huolehdi, jos<br />
et heti saa vastausta jäsenilmoitukseesi!<br />
1. Hanna Suominen<br />
2. Neuropsykologinen Kuntoutusyksikkö Nekku (nyt äitiyslomalla)<br />
3. Tällä hetkellä olen Helmikuussa syntyneen suloisen Sanni Cecilian<br />
täystyöllistetty äiti. Nautin äitiydestä sekä kotona puuhastelusta hurjasti ja<br />
luonnollisesti “varsinaiset” harrastukset ovat olleet viime kuukausina takaalalla.<br />
Perhe-elämän lisäksi pyrin kuitenkin vapaa-ajallani harrastamaan<br />
mahdollisimman paljon liikuntaa. Harrastuksista rakkain on ehdottomasti<br />
ratsastus, jota olen harrastanut ihan pikkutytöstä lähtien. Ratsastus on myös<br />
oiva vastapaino työelämälle. Lisäksi tietysti tämä järjestötoiminta lukeutuu<br />
harrastuksiini.<br />
4. Hepsyn johtokunnassa olen ollut mukana vuodesta 2004. Ensimmäisenä<br />
vuonna toimin yhdistyksen sihteerinä. Viime vuonna organisoin Hepsyn<br />
järjestämiä liikuntapäiviä ja tänä vuonna vastaan Hepsyn 25-vuotisjuhlien<br />
järjestelyistä.<br />
5. Psykologian alan järjestötoiminnassa olen ollut mukana jo opiskeluajoista<br />
lähtien. Opiskeluaikana olin mukana SPOL:n johtokunnassa ja sitä kautta<br />
muutaman vuoden myös Euroopan psykologian opiskelijoiden liiton<br />
(EFPSA) hallituksessa Suomen edustajana. Taidan olla oikea järjestöjyrä:)<br />
6. Tervetuloa juhlimaan 25-vuotiasta Hepsyä syksyllä <strong>2006</strong>!<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 20
KIRJOITA HEPSY-LEHTEEN<br />
Miellyttävän moni teistä esitti kiinnostustaan kirjoittaa tuleviin Hepsy-lehtiin<br />
viime kyselyssä. Lehdellä ei toistaiseksi ole mitään rajoitetta siitä, mihin<br />
numeroon tulee minkälaisia juttuja, joten otamme mielellämme vastaan<br />
jutut heti kun Te olette valmiit ne lehdessä julkaisemaan.<br />
Kaikki <strong>Helsingin</strong> Psykologiyhdistyksen jäsenet voivat kirjoittaa HEPSYlehteen.<br />
Julkaistuista artikkeleista maksetaan kirjoittajalle palkkio. Aineisto<br />
pyydetään lähettämään sähköpostin liitteenä tai suoraan sähköpostiviestissä.<br />
Lisätietoja saat Hepsyn tiedotusvastaavalta tai Hepsyn kotisivuilta. Seuraava<br />
HEPSY-lehti ilmestyy joulukuussa. Materiaali tähän lehteen pyydetään<br />
lähettämään viimeistään pe 10.11.<strong>2006</strong> klo 12 mennessä<br />
TIEDOTUSVASTAAVAN PALSTA<br />
HEPSY-LEHDEN TOIMITTAJATIIMI ETSII SINUA!<br />
Oletko kiinnostunut ideoimaan, etsimään, toteuttamaan, valokuvaamaan,<br />
editoimaan tai vaikka kuuntelemaan yhdessä muiden kanssa Hepsy-lehteä.<br />
Toimitus etsii kaikenlaisia toimijoita mukaan tiimiinsä. Pohjalla on jo paljon<br />
ideoita jäsenkyselyn pohjalta ja myös muita kautta saatuja kehittämisvinkkejä.<br />
Nyt vain tarvittaisiin porukka, jolla laittaa kaikki upeat uudet ideat<br />
käytäntöön. Oletko se sinä? Jos kiinnostuit ilmoittaudu Kaisalle syyskuun<br />
aikana (hepsylehti@gmail.com). Laita viestisi aiheeksi: Hepsy-lehti<br />
toimikunta, teksti kenttään: laita omat yhteystietosi ja toiveesi/ideasi/<br />
kysymyksesi. KIITOS! Ensimmäinen kokoontuminen syksyn aikana.<br />
TERVETULOA MUKAAN TOIMIMAAN!<br />
MATKA-AVUSTUS<br />
Voit hakea Hepsyltä rahallista avustusta kongressi. Yms. Matkoihisi.<br />
Vastineeksi toivomme sinun kirjoittavan lehteen 1-2 sivun pituisen artikkelin<br />
oppimastasi. Lisätietoja Hepsyn wwwsivuilla<br />
www.hepsy.psyli.fi<br />
VALOKUVISTA<br />
Onko sinulla kuvia, joista olisi kansilehteen tai juttusi mausteeksi?<br />
Voit toimittaa kuvasi Hepsyn kuvapankkiin, ohjeet tästä löytyy täältä:<br />
http://www.hepsy.psyli.fi/hepsylehti5.html<br />
OSOITTEENMUUTOKSET<br />
Osoitteenmuutokset Psykologiliiton jäsensihteeri Tarja Koivuniemelle.<br />
tarja.koivuniemi@psyli.fi tai 09-61229133<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 21
HEPSYN KESÄKARKELOT <strong>2006</strong><br />
kuvakollaassi Petra Vertanen ja Santtu Merjanaho<br />
Hepsy järjesti jäsenistölle kesäkarkelot 9. kesäkuuta <strong>2006</strong>. Osallistujia oli<br />
lähes 50. Juhlien idea tuli Santtu Merjanaholta ja hän organisoi kaiken yhdessä<br />
Petra Vertasen ja Taija Kivestön kanssa. Tässä joitain tunnelmia juhlista.<br />
Kiitos työryhmälle ja osallistujille!<br />
HEPSYN VIRKISTYSTOIMINTAA<br />
Hepsyn kesäkarkeloissa 9. kesäkuuta nautiskeltiin hyvästä seurasta, sekä<br />
tietysti pikkupurtavasta ja -juotavasta.<br />
Rentoon meininkiin hepsyläiset taivutti soitollaan Tuomas Leinonen. Mukaan<br />
iloiseen improvisointiin lähtivät pienimmätkin, kun Taikalaatikosta löytyi<br />
jokaisen käteen sopiva soitin.<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 22
Suu ei jäänyt kuivaksi. Ei<br />
vaikka ensimmäiset vieraat<br />
joutuivat odottelemaan<br />
juomapuolen saapumista<br />
reilun tovin verran.<br />
HEPSYN VIRKISTYSTOIMINTAA<br />
Tarjolla oli voileipäkakkuja ja<br />
salaattia, jälkiruuaksi<br />
mansikka- ja kinuskikakkua.<br />
Hyvissä tunnelmissa illan loppupuolella keskusteltiin tarpeesta luoda<br />
kesäkarkelo-traditio. Siispä – palataan asiaan taas ensi kesänä!<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 23
APUA OPPIMISVAIKEUKSIIN!<br />
Kuntoutussäätiössä toimii vuosina <strong>2006</strong> – 2010 Opi oppimaan –projektin<br />
puitteissa oppimisvalmennuskeskus. Hankkeen tavoitteena on kehittää ja<br />
muokata uusia palveluita aikuisille ja nuorille, joilla on oppimisvaikeuksia.<br />
Oppimisvalmiuksien kartoittaminen ja selvittäminen sekä erilaiset<br />
kuntoutuksen ja valmennuksen muodot, kuten uusien työskentely- ja<br />
oppimisstrategioiden luominen ja vertaistuki, voivat auttaa monia<br />
selviytymään paremmin opiskelun ja työelämän vaatimuksista.<br />
ILMOITUS<br />
Nykyään lähes kaikki ammatit edellyttävät peruskoulun jälkeistä<br />
kouluttautumista ja toisaalta työelämässä vaaditaan yhä enemmän ja<br />
monipuolisempia kielellisiä ja kirjallisia valmiuksia. Oppimisvaikeudet<br />
saattavat vaikeuttaa tavanomaisilla opiskelu- ja koulutusväylillä sekä<br />
työelämässä selviytymistä. Ne voivat joskus liittyä myös yksilön<br />
syrjäytymiskehitykseen. Oppimisvaikeuksista kärsivien aikuisten keskuudessa<br />
on havaittu keskimääräistä enemmän työttömyyttä, alityöllisyyttä ja<br />
tyytymättömyyttä omaan elämään. Myös koulutukselliset ja ammatilliset<br />
tavoitteet asetetaan helposti alhaisemmiksi kuin silloin, kun<br />
oppimisvaikeuksia ei ole. Oppimisvaikeuksilla on todettu yhteyksiä myös<br />
muun muassa päihderiippuvuuteen ja psyykkisiin ongelmiin, kuten<br />
masennukseen.<br />
Psykologin vastaanotolla oppimisvaikeudet saattavat tulla esiin<br />
haastattelutilanteessa, jolloin lisätietoa voi saada kartoittamalla tarkemmin<br />
asiakkaan koulumenestystä ja ylipäänsä kehityksen vaiheita<br />
varhaislapsuudesta lähtien. Kielellisten tai motoristen taitojen kehitys on<br />
voinut olla viivästynyttä. Myös lähisukulaisilla on voinut olla vaikeuksia<br />
oppimisessa. Nuoremmilla ikäpolvilla saatu tukiopetus tai muut<br />
erityisjärjestelyt kouluaikana voivat kertoa oppimisen ongelmista, mutta<br />
osalla vaikeudet voivat kouluaikana jäädä huomioimatta. Lukemaan<br />
oppimisen ja ylipäätään lukemisen hitaus, kirjallisen ilmaisun vaikeudet,<br />
vieraiden kielten oppimisen työläys tai matematiikan ongelmallisuus voivat<br />
viitata erityisiin oppimisvaikeuksiin. Myös keskittymisen ja tarkkaavuuden<br />
ongelmia voi esiintyä usein oppimisvaikeuksien rinnalla.<br />
Aikuisilla oppimisvaikeudet saattavat ilmetä esimerkiksi vaikeutena oppia<br />
uusia tietokoneohjelmia tai hitautena lukemisessa ja tekstin tuottamisessa<br />
(lausunnot, muistiot, raportit ym.). Myös vieraiden kielten vaikeudet<br />
osoittautuvat nykyajan työelämässä usein kompastuskiviksi.<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 24
Oppimisvaikeudet voivat olla taustatekijänä työikäisen uupumuksessa,<br />
itsetunto-ongelmissa tai yleisesti pärjäämättömyyden ja ahdistuksen<br />
tunteissa. Epäillessään asiakkaallaan oppimisvaikeuksia psykologit voivat<br />
tarvittaessa ohjata heidät oppimisvalmennuskeskuksen palveluiden piiriin.<br />
Oppimisvalmennuskeskus pyrkii täydentämään nuorille ja aikuisille<br />
suunnattuja oppimisvaikeuksiin liittyviä normaalipalveluja. Projektin<br />
puitteissa on mahdollisuus neuropsykologisiin tutkimuksiin, joissa selvitetään<br />
haastattelemalla ja testaamalla asiakkaan oppimisvaikeuksia ja –valmiuksia<br />
sekä ohjataan tarvittaessa asiakas hänelle sopivaan kuntoutukseen. Tarjolla<br />
on sekä yksilö- että ryhmämuotoista kuntoutusta. Yksilökuntoutuksessa<br />
asiakas tekee yhdessä oppimisvalmentajan kanssa omaan tilanteeseensa<br />
sopivan henkilökohtaisen oppimisen suunnitelman.<br />
ILMOITUS<br />
Suunnitelman ja neuropsykologisen tutkimuksen perusteella kehitetään ja<br />
harjoitellaan sopivia oppimisstrategioita, oppimistekniikoita ja yksilöllisiä<br />
selviytymiskeinoja. Ryhmäkuntoutuksessa puolestaan on mahdollisuus<br />
keskustella oppimisvaikeuksista ja kehittää ja syventää omaa oppimistaan<br />
toiminnallisia menetelmiä ja vertaistukea hyödyntäen.<br />
Lisäksi oppimisvalmennuskeskuksessa on tarkoitus kehittää ns. lukikonsultin<br />
työotetta, jossa konsultti ohjaa ja tukee oppimisvaikeuksien kanssa<br />
työskenteleviä eri alojen ammattilaisia. Projektin palvelut ovat maksuttomia.<br />
Asiakkaita voi ohjata ottamaan yhteyttä suoraan alla oleviin<br />
puhelinnumeroihin:<br />
Yhteydenotot ja ajanvaraus 7.8.<strong>2006</strong> alkaen (parhaiten tavoitettavissa<br />
maanantaisin klo 13.00 – 15.00)<br />
Psykologi Johanna Nukari, puh (09) 5304 712<br />
Oppimisvalmentaja, erityisopettaja Ulla Reiterä-Paajanen,<br />
puh (09) 5304 506<br />
Lisätietoja projektista: Projektipäällikkö Seija Haapasal<br />
puh (09) 5304 223<br />
Kuntoutusalan tutkimus- ja kehittämiskeskus<br />
Kuntoutussäätiö, Pakarituvantie 5, 00410 Helsinki<br />
Sähköpostiosoitteet ovat muotoa etunimi.sukunimi@kuntoutussaatio.fi<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 25
Sääntömuutos on mahdollistanut kannatusjäsenyyden PSV:ssä<br />
Mahdollisuutta liittyä jäseneksi PSV:hen kysellään usein. Sääntöjen mukaan<br />
PSV:llä on kolme yhteisöjäsentä: Psykologiliitto, Psykologinen seura ja<br />
SPOL. Nyt yhdistysrekisterissä on hyväksytty vuosikokouksessa päätetty<br />
sääntömuutos:<br />
ILMOITUS<br />
Kannattavaksi jäseneksi voidaan hyväksyä yksityinen henkilö ja<br />
oikeuskelpoinen yhteisö, joka haluaa tukea yhdistyksen tarkoitusta ja<br />
toimintaa.Kannatusjäsenmaksutuotoista päättää PSV:n hallitus ja käytöstä<br />
raportoidaan yhdistyksen toimintakertomuksessa.<br />
Ilmoita kannatusjäseneksi liittymisestä ja anna yhteystietosi sähköpostitse<br />
info@psykologiensosiaalinenvastu.fi<br />
Yksityinen kannatusjäsen: Opiskelijat 10 e/v., työssäkäyvät 50 e/v.<br />
Yhteisöjäsenet 100 e/v.<br />
Tiliyhteystiedot:<br />
Järjestö/Psykologien Sosiaalinen Vastuu Sampo 800017-71203412.<br />
Viitenumero 7210<br />
Lisätietoa kotimaan toiminnasta ja kehitysyhteistyöprojekteista saa<br />
nettisivuilta www.psykologiensosiaalinenvastuu.fi<br />
Tervetuloa mukaan!<br />
Sirkku Kivistö<br />
puheenjohtaja<br />
0400 457 493<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 26
KUTSU HELSINGIN PSYKOLOGIYHDISTYS RY:N<br />
SYYSKOKOUKSEEN<br />
Aika: TO 28.9.<strong>2006</strong> klo 18<br />
Paikka: Psykologiliiton tilat (Bulevardi 30 B 3)<br />
Ilmoitt.: Ilmoittaudu Sirpa Sammalolle 22.9. mennessä:<br />
sirpa.sammalo@edu.hel.fi (tai 050-5839368)<br />
Hepsy tarjoaa kokouksen yhteydessä tapahtuvan ruokailun.<br />
ESITYSLISTA<br />
KUTSU<br />
I Kokouksen järjestäytyminen<br />
1. Kokouksen avaus ja puheenjohtajan valinta<br />
2. Kokouksen sihteerin, pöytäkirjan tarkastajien ja ääntenlaskijoiden<br />
valinta<br />
3. Todetaan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus<br />
4. Hyväksytään kokouksen työjärjestys<br />
II Varsinaiset kokousasiat<br />
5. Hyväksytään vuoden 2007 toimintasuunnitelma<br />
6. Määrätään johtokunnan jäsenten palkkiot, toimikuntien jäsenten<br />
palkkiot sekä luottamustehtäviin valittujen matkakorvaukset<br />
seuraavaksi kalenterivuodeksi<br />
7. Hyväksytään yhdistyksen talousarvio vuodelle 2007<br />
8. Valitaan johtokunnan puheenjohtaja, varsinaiset jäsenet ja<br />
varajäsenet vuodelle 2007<br />
9. Valitaan kaksi varsinaista tilintarkastajaa ja heille henkilökohtaiset<br />
varajäsenet<br />
10. Käsitellään muut käsiteltäväksi esitetyt asiat<br />
11. Varsinaisen kokouksen päättäminen<br />
III<br />
IV<br />
Muut asiat<br />
Kokouksen päättäminen<br />
LÄMPIMÄSTI TERVETULOA!<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 27
HEPSYN TEATTERI<br />
28.10.<strong>2006</strong> klo 13.00<br />
Kansallisteatteri<br />
Suuri näyttämö<br />
Reko Lundánin<br />
KUTSUMATTOMIA VIERAITA<br />
Kutsumattomia vieraita kuljettaa seitsemän ihmisiä samaan sairaalaan. Kun<br />
ihminen joutuu kohtaamaan kärsimystä ja elämän rajallisuutta, vastauksen<br />
löytyminen on vaikeaa. Kaikkien seitsemän elämä saa uuden suunnan.<br />
Seuraavana kesänä nämä samat seitsemän ihmistä tapaavat ja kutsumaton<br />
vieras ei aina ole surullinen yllätys.<br />
KUTSU<br />
Ohjaus<br />
Musiikki<br />
Rooleissa<br />
Reko Lundán<br />
Jussi Tuurna<br />
Timo Tuominen<br />
Sari Puumalainen<br />
Juhani Laitala<br />
Karin Pacius<br />
Eeva Soivio<br />
Ismo Kallio<br />
Eero Aho<br />
Liput maksavat 10 € ja opiskelijat 5 € Normaaliliput 26 € ja 14 €<br />
Ilmoittaudu seuraavasti 1.10.<strong>2006</strong> mennessä:<br />
1. Varaa paikkasi ensin Riitta Ruotsalaiselta<br />
riitta.ruotsalainen@mil.fi tai puh 050 5124492 (ilt).<br />
2. Kun olet saanut viestin, että lippuja on jäljellä.<br />
Maksa lipun hinta HEPSY:n tilille (Leonia 800011-1560879).<br />
Liput saat ennen näytöstä Kansallisteatterista.<br />
TERVETULOA!<br />
Lisätietoja<br />
www.kansallisteatteri.fi<br />
HEPSY LEHTI 3/<strong>2006</strong> 28
HELSINGIN<br />
PSYKOLOGIYHDISTYS<br />
25 VUOTTA<br />
Tervetuloa yhdessä juhlimaan lauantaina 7.10.<strong>2006</strong><br />
kello 18 Vanhalle ylioppilastalolle, Mannerheimintie 3B.<br />
Juhlapuku. Ovet avataan klo 17.30. Avec.<br />
Luvassa mm. iloista illanviettoa kollegojen kanssa,<br />
illallinen, elävää musiikkia ja tanssia. Juhlapuhujana on<br />
Suomen mielenterveysseuran toiminnanjohtaja<br />
(elokuun loppuun asti) Pirkko Lahti.<br />
Juhlat jatkuvat klo 02 asti.<br />
Ilmoittaudu 15.9. mennessä<br />
maksamalla illalliskortin hinnan 35 euroa (hepsyläiset)<br />
tai 60 euroa (avec) yhdistyksen tilille,<br />
Sampo 800011-1560879. Merkitse maksukuittiin oma<br />
nimesi ja tunnus ”Hepsy25v”.<br />
Tiedustelut ja erityisruokavaliot:<br />
Hanna Suomiselle (hanna.suominen@koti.fimnet.fi<br />
tai p. 050-5856524)