Etelä-pirkanmaan liikenneturvallisuussuunnitelma 2007 - Valkeakoski
Etelä-pirkanmaan liikenneturvallisuussuunnitelma 2007 - Valkeakoski
Etelä-pirkanmaan liikenneturvallisuussuunnitelma 2007 - Valkeakoski
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Etelä-Pirkanmaan<br />
<strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong><br />
<strong>2007</strong>
Etelä-Pirkanmaan<br />
<strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
Tiehallinto<br />
Akaan kaupunki<br />
Kylmäkosken kunta<br />
Urjalan kunta<br />
Valkeakosken kaupunki
Kansikuva: WSP Finland Oy / Riikka Kallio<br />
Kartat:<br />
© Genimap Oy, lupa L 4356<br />
© Maanmittauslaitos lupa nro 20/MYY/07<br />
TIEHALLINTO<br />
Hämeen tiepiiri<br />
PL 376<br />
33101 TAMPERE<br />
Puhelin 0204 22 11
TIIVISTELMÄ<br />
Valtioneuvoston periaatepäätöksen mukaisesti liikenneturvallisuuden tulee<br />
olla ensisijainen tavoite liikennesuunnittelussa. Aluetasolla edellytetään liikenneturvallisuuden<br />
arvostuksen lisäämistä ja aluetason liikenneturvallisuussuunnitelmien<br />
laatimista ja toteuttamista.<br />
Liikenneympäristössä toimiminen on osa ihmisten jokapäiväistä elämää. Eriikäiset<br />
ihmiset reagoivat ärsykkeisiin ja toimivat liikenteessä eri tavoin. Samoin<br />
eri liikkumismuodoilla on omat roolinsa aktiivisen liikenneympäristön<br />
muodostumisessa. Maantiet ja kadut muodostavat alueita, joilla eri nopeuden<br />
ja massan omaavat kulkuvälineet ja kulkumuodot kohtaavat, ja konfliktit<br />
ovat tällöin mahdollisia. Henkilövahinkoon johtaneiden onnettomuuksien<br />
kustannukset Etelä-Pirkanmaan alueella (Akaa, Kylmäkoski, Urjala ja <strong>Valkeakoski</strong>)<br />
olivatkin vuosien 2001–2005 aikana pelkästään alueen maanteillä<br />
lähes 18 miljoonaa euroa. Tämän lisäksi on kaduilla sattunut vastaavana aikana<br />
lukuisia onnettomuuksia.<br />
Liikenneturvallisuuden huomioiminen on tärkeä osa kaikenlaista liikkumisympäristön<br />
suunnittelua. Se tuleekin ottaa huomioon jo maankäytön<br />
suunnitteluvaiheissa. Olemassa olevan liikenneympäristön turvallisuuden<br />
parantamiseen on panostettava esimerkiksi pienillä, halvoilla ja tehokkailla<br />
toimenpiteillä. Kuntien ja Tiehallinnon nykyisessä rahoitustilanteessa nämä<br />
ovatkin usein parhaita liikenneturvallisuuden parantamiskeinoja.<br />
Tässä raportissa on esitetty toimenpiteitä Etelä-Pirkanmaan liikenneturvallisuuden<br />
parantamiseksi. Fyysisten liikenneturvallisuuden parantamiskeinojen<br />
taustalle on kunnissa luotava erilaisia liikenneturvallisuuden seurantamenetelmiä,<br />
kuten onnettomuuksien paikkatietomuotoinen tilastointi ja onnettomuuskustannusten<br />
seuranta.<br />
Projektissa laadittiin myös kasvatus-, valistus- ja tiedotussuunnitelma Etelä-<br />
Pirkanmaan kunnille vuosiksi <strong>2007</strong>–2008. Tärkeää on saada liikenneturvallisuustyö<br />
integroitua kuntien hallintoon kunnan johdosta (seuranta, tavoitteet)<br />
kaikkien kunnan työntekijöiden tasolle (käytännön liikenneturvallisuustyö).<br />
Kuntiin on nimitetty liikenneturvallisuuden yhdyshenkilöt, joiden tehtävänä on<br />
jatkaa projektissa laadittujen mallien ja ohjeiden perusteella oman kuntansa<br />
liikenneturvallisuustyöryhmän toimintaa sekä osallistua seudullisen ohjausryhmän<br />
toimintaan. Projektin aikana esitettiin myös yhteisen liikenneturvallisuustyön<br />
vetäjän palkkaamista Etelä-Pirkanmaan alueelle.<br />
Erityisen tärkeää on saada aikaan toimintaa kehittävää keskustelua asukkaiden<br />
kanssa, jolloin etenkin tiedottamisen tärkeys painottuu. Kunnan liikenneturvallisuusyhdyshenkilö<br />
tulee olla selkeästi osoitettuna esim. Internetsivuilla.<br />
Henkilö toimii siten yhdyshenkilönä asukkaiden suuntaan. Lisäksi on<br />
syytä hyödyntää esimerkiksi Akaassa toimivan AKKU-projektin kaltaisia kansalaisliikkeitä.<br />
Erilaiset asukastilaisuudet yhteistyössä tällaisten hankkeiden<br />
kanssa ovat hyviä tapoja käynnistää vuoropuhelu ja saada tietoa kansalaisten<br />
kokemista ongelmista kootusti. Myös aiheeseen paneutuneiden organisaatioiden,<br />
kuten Liikenneturvan ja poliisin, asiantuntemusta on syytä hyödyntää<br />
mahdollisimman paljon.
ALKUSANAT<br />
Hämeen tiepiiri ja Etelä-Pirkanmaan kunnat ovat laatineet yhdessä tämän<br />
seudullisen <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong>n vuosien 2006 - <strong>2007</strong> aikana.<br />
Suunnitelman tavoitteena on lisätä omalta osaltaan liikenneturvallisuustyön<br />
arvostusta ja osoittaa liikenneturvallisuustyön resurssien varmistamisen<br />
hyödyllisyys kunnille ja koko yhteiskunnalle. Suunnittelualueena ovat Akaan<br />
ja Valkeakosken kaupungit sekä Kylmäkosken ja Urjalan kunnat.<br />
Suunnitelman laatimiseen ja projektin ohjausryhmään ovat osallistuneet seuraavat<br />
henkilöt:<br />
• Jouni Sivenius, Hämeen tiepiiri<br />
• Tommi Virkki, Akaan kaupunki<br />
• Pentti Vihola, Kylmäkosken kunta<br />
• Jari Lehtonen, Urjalan kunta<br />
• Jorma Matikainen, Valkeakosken kaupunki<br />
• Tuomas Kähkönen, Länsi-Suomen lääninhallitus<br />
• Maire Pietilä, Liikenneturva<br />
Konsulttina työssä toimivat WSP Finland Oy:stä Olli Haveri, Risto Jounila,<br />
Riikka Kallio sekä Jani Päivänen.<br />
Tampere, toukokuu <strong>2007</strong><br />
Tiehallinto<br />
Hämeen tiepiiri
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 7<br />
Sisältö<br />
TIIVISTELMÄ 3<br />
ALKUSANAT 5<br />
1 JOHDANTO 9<br />
2 SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT 10<br />
2.1 Suunnittelualue 10<br />
2.2 Suunnittelualueen maanteiden onnettomuusanalyysi 12<br />
2.2.1 Henkilövahinkoon johtaneet onnettomuudet 12<br />
2.2.2 Eläinonnettomuudet 14<br />
2.2.3 Maanteiden onnettomuuskustannukset kunnittain 16<br />
2.3 Valkeakosken katuverkon onnettomuudet 16<br />
2.4 Liikenneturvallisuuskyselyssä esille tulleet puutteet ja ongelmat 17<br />
2.5 Liikenneturvallisuuskyselyssä esille tulleet ongelmakohteet 21<br />
2.5.1 Akaa 21<br />
2.5.2 Kylmäkoski 21<br />
2.5.3 Urjala 22<br />
2.5.4 <strong>Valkeakoski</strong> 22<br />
2.6 Yhteenveto puutteista ja ongelmista 22<br />
3 LIIKENNETURVALLISUUSTYÖ 23<br />
3.1 Valtakunnalliset ja alueelliset tavoitteet 23<br />
3.2 Kuntien liikenneturvallisuustyön kehittäminen 24<br />
3.3 Liikenneturvallisuustyöryhmät 24<br />
3.3.1 Kunnan yhdyshenkilö 26<br />
3.3.2 Etelä-Pirkanmaan liikenneturvallisuustyön vetäjä 26<br />
3.3.3 Kunnan liikenneturvallisuusryhmä 26<br />
3.3.4 Seudullinen liikenneturvallisuustyön ohjausryhmä 27<br />
3.3.5 Pirkanmaan liikenneturvallisuusnyrkki 28<br />
3.4 Kasvatus-, valistus- ja tiedotussuunnitelma (KVT) 28<br />
3.4.1 Vapaa-aikatoimi 28<br />
3.4.2 Sosiaali- ja terveystoimi 29<br />
3.4.3 Koulutoimi 30<br />
3.4.4 Tekninen toimi 30<br />
3.5 Kuntakohtaiset painotukset lähitulevaisuudessa 31<br />
4 LIIKENNEYMPÄRISTÖN PARANTAMISTOIMENPITEET 34<br />
4.1 Lähtökohdat 34<br />
4.2 Liikenneturvallisuuden huomioon ottaminen maankäytön<br />
suunnittelussa 35<br />
4.3 Menetelmiä liikenneturvallisuuden parantamiseen 36
8 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
4.3.1 Liikenteen rauhoittaminen 36<br />
4.3.2 Liittymien ja katujaksojen parantaminen 37<br />
4.3.3 Kevyen liikenteen turvallisuus 39<br />
4.3.4 Liikenteen ohjaustoimenpiteet 40<br />
4.3.5 Kunnossapito 40<br />
4.3.6 Esteettömyyden edistäminen liikkumisympäristössä 40<br />
5 TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET 43<br />
5.1 Toteuttamisohjelman lähtökohdat 43<br />
5.2 Tiepiirin kehittämissuunnitelmat ja käynnissä olevat hankkeet 44<br />
5.3 Akaan liikennejärjestelyt 45<br />
5.4 Kylmäkosken liikennejärjestelyt 51<br />
5.5 Urjalan liikennejärjestelyt 52<br />
5.6 Valkeakosken liikennejärjestelyt 54<br />
6 JATKOTOIMENPITEET 60<br />
6.1 Liikenneturvallisuustyön vakiinnuttaminen 60<br />
6.2 Liikenneympäristön parantaminen 60<br />
6.3 Työkaluja kuntien liikenneturvallisuustyöhön 61<br />
7 LIITTEET 63
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 9<br />
JOHDANTO<br />
1 JOHDANTO<br />
Tämä <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> on Tiehallinnon Hämeen tiepiirin ja<br />
Etelä-Pirkanmaan kuntien syksyllä 2006 käynnistämän työn loppuraportti.<br />
Suunnittelualueena ovat Akaan ja Valkeakosken kaupungit sekä Kylmäkosken<br />
ja Urjalan kunnat. Akaan kaupunki muodostui vuoden <strong>2007</strong> alussa Toijalan<br />
ja Viialan yhdistyttyä.<br />
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong>n painopisteitä ovat kevyt<br />
liikenne ja työikäinen väestö.<br />
Valtioneuvoston vuonna 2006 tekemän periaatepäätöksen mukaisesti liikenneturvallisuuden<br />
tulee olla ensisijainen tavoite liikennesuunnittelussa. Aluetasolla<br />
edellytetään liikenneturvallisuuden arvostuksen lisäämistä ja aluetason<br />
liikenneturvallisuussuunnitelmien laatimista ja toteuttamista.<br />
Valtakunnallisten liikenneturvallisuustavoitteiden pohjalta <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong>n<br />
tavoitteena on määritellä liikenneturvallisuuden nykytila<br />
sekä toimenpiteet suunnittelualueen liikenneturvallisuuden parantamiseksi<br />
teknisin ja valistuksellisin menetelmin. Tavoitteena on myös lisätä liikenneturvallisuustyön<br />
arvostusta ja osoittaa liikenneturvallisuustyöhön panostamisen<br />
hyödyllisyys kunnille ja koko yhteiskunnalle. Työssä laaditaan kuntien eri<br />
hallintokunnat kattava kasvatus-, valistus- ja tiedotussuunnitelma (KVT) (kuva<br />
1).<br />
Liikenneturvallisuussuunnitelma<br />
OSAPUOLET<br />
Kunta<br />
Hallintokunnat<br />
Kuntalaiset<br />
Sidosryhmät<br />
Yhteistyökumppanit<br />
Kasvatus, valistus ja tiedotus<br />
Tekniset<br />
toimenpiteet<br />
SUUNNITELMAN<br />
TOTEUTUS<br />
Kuva 1<br />
Liikenneturvallisuussuunnitelman pääkohdat ja -osapuolet.<br />
Rakentamistoimenpide-ehdotukset määritellään tie- ja katuverkon onnettomuusanalyysin<br />
sekä asukkailta saadun palautteen ja maastokäyntien perusteella.<br />
Lähiajan pienet parannustoimenpiteet ja pidemmän aikavälin toimet<br />
määritellään erikseen. Liikenneympäristön rakentamisen lisäksi tavoitteena<br />
on lisätä kuntien aktiivisuutta liikenneturvallisuustyön ulottamiseksi kunnan<br />
eri hallintokuntien kautta koskemaan kaikkia kuntalaisia.
10 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
2 SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
2.1 Suunnittelualue<br />
Suunnittelualueena on Etelä-Pirkanmaan seutukunta, joka muodostuu<br />
Akaan (Toijala ja Viiala) ja Valkeakosken kaupungeista sekä Kylmäkosken ja<br />
Urjalan kunnista (kuva 2). Alue sijaitsee valtakunnallisesti tärkeiden valtateiden<br />
3 ja 9 liittymäkohdassa.<br />
Kuva 2<br />
Etelä-Pirkanmaan kunnat ja alueen sijainti.<br />
Merkittävimpiä asutuskeskuksia ovat <strong>Valkeakoski</strong> ja Toijala. Kylmäkosken,<br />
Urjalan ja Viialan taajamat ovat pääosin yhden tai kahden pääkadun varteen<br />
rakentuneita keskuksia. Lisäksi haja-asutusalueilla on alempiluokkaisten teiden<br />
varsilla lukuisia kyliä. Vanajaveden vesistö on vaikuttanut Valkeakosken<br />
alueella vahvasti teiden linjaukseen ja rakentamiseen, mutta muuten suunnittelualueella<br />
on lähinnä yksittäisiä järviä.<br />
Alueen tieverkko, liikenne ja liikenne-ennuste nykyverkolle<br />
Vuoden 2005 liikennemäärät ja raskaan liikenteen osuudet on esitetty liitteessä<br />
1. Aluetta halkoo kaksi tärkeää valtatietä. Valtatie 3 Helsingistä Tampereelle<br />
kulkee moottoritienä Valkeakosken ja Akaan läpi. Valtatie 9 Turusta<br />
Tampereelle lävistää Urjalan, Kylmäkosken ja Akaan. Näillä teillä myös liikennemäärät<br />
ovat selvästi suunnittelualueen maanteiden suurimmat, valtaosin<br />
yli 6 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Myös Valkeakosken luoteispuolen<br />
sisääntulotiellä (tie 304) liikennemäärä kohoaa paikoin yli 6 000 ajoneuvon.<br />
Akaan kaupungin alueella ovat liikenteellisesti merkittäviä maanteitä lisäksi<br />
Toijalan ja Viialan taajamia yhdistävä tie 303 sekä Viialan taajaman länsi-
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 11<br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
puolelta kulkeva tie 190. Lisäksi maantie 2847 Toijalan keskustasta etelään<br />
on suhteellisen vilkasliikenteinen.<br />
Urjalassa liikenteellisesti merkittäviä maanteitä ovat valtatien 9 lisäksi tie 284<br />
Urjalan keskustaajamasta itään Huhtiin sekä tie 230 Urjalan keskustaajamasta<br />
länteen Urjalankylään.<br />
Valkeakosken alueella liikenteellisesti merkittäviä maanteitä ovat erityisesti<br />
tie 130 Valkeakosken länsipuolella sekä Valkeakosken keskustaan tulevat<br />
tiet 304, 307 ja 310. Myös maantie 303 Toijalaan on suhteellisen vilkasliikenteinen.<br />
Raskas liikenne painottuu valtateille 3 ja 9. Muita tärkeitä raskaan liikenteen<br />
reittejä ovat Valkeakosken ympäristössä tiet 130 ja 304 sekä Viialan taajaman<br />
länsipuolella tie 190.<br />
Liikennemäärien ennustettu kasvu tieluokittain Pirkanmaan maakunnassa<br />
vuosien 2004–2030 aikana on esitetty kuvassa 3 taulukon 1 kasvukertoimien<br />
perusteella. Kertoimet perustuvat Tiehallinnon julkaisuun Tieliikenneennuste<br />
2004–2040.<br />
Taulukko 1<br />
Liikenteen kasvukertoimet Pirkanmaalla tieluokittain 2004–2030 (Tieliikenne-ennuste<br />
2004–2040. Vuoden 2003 ennusteen tarkistaminen.<br />
Tiehallinnon sisäisiä julkaisuja 19\2005).<br />
Tieluokka<br />
Kerroin<br />
Valtatie 1,42<br />
Kantatie 1,38<br />
Seututie 1,31<br />
Yhdystie 1,11<br />
Kuva 3<br />
Pirkanmaan liikenteen kasvukerrointen perusteella ennustettu keskimääräinen<br />
vuorokausiliikenne Etelä-Pirkanmaalla vuonna 2030.
12 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
Maakunnittain vertailtuna kasvu on Pirkanmaalla kaikkien maanteiden osalta<br />
toiseksi suurinta Uudenmaan maakunnan jälkeen, joskin suurin kasvu kohdistunee<br />
Pirkanmaalla valtaväylille ja etenkin Tampereen alueelle.<br />
2.2 Suunnittelualueen maanteiden onnettomuusanalyysi<br />
Onnettomuusanalyysi tehtiin ainoastaan suunnittelualueen maanteillä sattuneiden<br />
onnettomuuksien perusteella, koska kunnilla ei pääosin ollut tilastoituja<br />
tietoja tai ne olivat puutteellisia. Valkeakosken katuverkon onnettomuustietoja<br />
on kuitenkin hyödynnetty myöhemmässä vaiheessa toimenpiteitä<br />
suunniteltaessa onnettomuuskasaumien tarkastelun kautta.<br />
2.2.1 Henkilövahinkoon johtaneet onnettomuudet<br />
Etelä-Pirkanmaan alueella suurin osa henkilövahinkoon johtaneista onnettomuuksista<br />
oli selkeästi yksittäisonnettomuuksia (kuva 3). Kuolemaan johtaneita<br />
onnettomuuksia sattui kuitenkin eniten kevyen liikenteen onnettomuuksissa<br />
(polkupyörä- ja etenkin jalankulkuonnettomuudet). Yhteensä onnettomuuksissa<br />
kuoli 15 ja loukkaantui 166 ihmistä vuosien 2001–2005 aikana.<br />
yksittäisonnettomuus<br />
kohtaamisonnettomuus<br />
polkupyöräonnettomuus<br />
jalankulkijaonnettomuus<br />
risteämisonnettomuus<br />
kääntymisonnettomuus<br />
mopedionnettomuus<br />
peuraonnettomuus<br />
hirvionnettomuus<br />
muu onnettomuus<br />
peräänajo-onnettomuus<br />
ohitusonnettomuus<br />
muu eläinonnettomuus<br />
kuolemaan johtaneet<br />
loukkaantumiseen johtaneet<br />
0 10 20 30 40 50 60 70<br />
Kpl<br />
Kuva 4<br />
Etelä-Pirkanmaan maanteillä henkilövahinkoon johtaneet onnettomuudet<br />
onnettomuusluokittain vuosina 2001–2005.<br />
Valtakunnan tason onnettomuusluokkajakaumaan vertailtaessa voidaan karkealla<br />
tasolla määritellä suunnittelualueen henkilövahinko-onnettomuuksien<br />
erikoispiirteitä. Kuvasta 4 nähdään, että Etelä-Pirkanmaan alueella korostuvat<br />
yksittäis-, kohtaamis- ja jalankulkijaonnettomuudet verrattuna muun<br />
maan keskiarvoihin. Selkein ero on yksittäisonnettomuuksissa, joiden osuus<br />
kaikista onnettomuuksista on Etelä-Pirkanmaan alueella kuusi prosenttiyksikköä<br />
suurempi kuin Suomessa keskimäärin. Eniten näitä sattui Valkeakoskella,<br />
Urjalassa ja Akaassa (yhdistetty Toijala ja Viiala). Selkeästi koko maan
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 13<br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
keskiarvoa vähemmän suunnittelualueella tapahtui risteämis- ja peräänajoonnettomuuksia.<br />
%<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
yksittäisonnettomuus<br />
ohitusonnettomuus<br />
kääntymisonnettomuus<br />
risteämisonnettomuus<br />
kohtaamisonnettomuus<br />
mopedionnettomuus<br />
peräänajo-onnettomuus<br />
jalankulkijaonnettomuus<br />
polkupyöräonnettomuus<br />
Suunnittelualue<br />
Koko maa<br />
eläinonnettomuus<br />
muu onnettomuus<br />
Kuva 5<br />
Etelä-Pirkanmaan maanteiden onnettomuusluokkien (hevat) jakauma<br />
verrattuna koko Suomen maanteiden keskiarvoihin vuosina 2001–2005.<br />
Kuntakohtaisesti vuosien 1995–2005 aikana tarkasteltuna maanteiden henkilövahinkoon<br />
johtaneiden onnettomuusmäärien trendi on laskeva Akaassa<br />
ja Valkeakoskella (kuva 5). Kylmäkoskella onnettomuusmäärät ovat pysyneet<br />
keskimäärin muuttumattomana. Urjalan osalta onnettomuusmäärät ovat<br />
puolestaan kasvusuunnassa. 2000-luvun vaihde oli Kylmäkoskella, Urjalassa<br />
ja Valkeakoskella selkeästi muita vuosia parempi.<br />
Kpl<br />
Kpl<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
Kuva 6<br />
1995<br />
1996<br />
1995<br />
1996<br />
Akaa<br />
Heva-onnettomuudet<br />
Lin. (Heva-onnettomuudet)<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
Heva-onnettomuudet<br />
Urjala<br />
Lin. (Heva-onnettomuudet)<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
2001<br />
2002<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
2001<br />
2002<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
Kpl<br />
Kpl<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
1995<br />
1996<br />
1995<br />
1996<br />
Heva-onnettomuudet<br />
Kylmäkoski<br />
Lin. (Heva-onnettomuudet)<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
<strong>Valkeakoski</strong><br />
2001<br />
2002<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
Heva-onnettomuudet<br />
Lin. (Heva-onnettomuudet)<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
2001<br />
2002<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
Etelä-Pirkanmaan kuntien maanteillä sattuneet henkilövahinkoon johtaneet<br />
onnettomuudet ja onnettomuusmäärien trendiviivat vuosien<br />
1995–2005 aikana.
14 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
Liitteenä 2 on kartta Etelä-Pirkanmaan alueella henkilövahinkoon johtaneista<br />
onnettomuuksista vuosilta 2001–2005. Henkilövahinkoon johtaneiden onnettomuuksien<br />
osalta on määritelty maanteiden onnettomuusasteen keskiarvot<br />
tieluokittain vuosina 2001–2005 verrattuna keskimääräisiin arvoihin vuonna<br />
2004 (liite 2). Vertailuun otettiin mukaan ainoastaan tieosuudet, joilla oli tapahtunut<br />
vähintään kaksi onnettomuutta. Useilla alempiluokkaisilla tieosuuksilla<br />
onnettomuusasteen suuruus selittyy vähäisillä liikennemäärillä suhteessa<br />
tieosien pituuksiin.<br />
Onnettomuusasteen kannalta merkittävimpiä teitä ovat valtatie 9 Kylmäkosken<br />
taajaman kohdalta etelään, Urjalassa taajama-alue ja siitä itään (Huhtiin)<br />
lähtevä tie 284 sekä Valkeakoskella tie 307 taajamasta itään, tien 13941<br />
eteläpää Sääksmäellä sekä Tarttilan kylästä etelään moottoritien yli johtava<br />
tie 2846. Näiden teiden henkilövahinko-onnettomuuksista voidaan tehdä<br />
seuraavia havaintoja:<br />
• Lähekkäin tai samassa paikassa sattuneet henkilövahinkoon johtaneet<br />
onnettomuudet sattuivat pääsääntöisesti eri vuosina.<br />
• Valkeakosken tarkastelukohteissa sattui pääosin yksittäisonnettomuuksia.<br />
Tiellä 13941 Sääksmäellä ja tiellä 307 sattui molemmissa yksi kuolemaan<br />
johtanut onnettomuus.<br />
• Vt 9:llä Kylmäkosken ja Urjalan taajamien välillä sattui mm. risteämis-,<br />
kääntymis- ja kohtaamisonnettomuuksia samoissa paikoissa. Kohtaamisja<br />
kääntymisonnettomuuksissa kuoli 3 ihmistä.<br />
• Vt 9:llä Urjalan taajaman kohdalta etelään sattui useita polkupyörä-,<br />
eläin- ja yksittäisonnettomuuksia. Kolme onnettomuuksista oli kuolemaan<br />
johtaneita.<br />
• Urjalan keskustassa sattui mm. jalankulku- ja yksittäisonnettomuuksia.<br />
Urjalantien, Yhdystien ja mt 284:n välisellä alueella yksi onnettomuus<br />
johti kuolemaan.<br />
• Mt 284:llä Huhdin länsipuolella sattui kahdella lähekkäisellä liittymäalueella<br />
molemmissa kaksi onnettomuutta.<br />
• Huhdintiellä sattui yksi kuolemaan johtanut polkupyöräonnettomuus.<br />
Suunnitelmaa laadittaessa on valtatien 9 parantaminen käynnissä Tipurin<br />
(Kylmäkoski) ja Nuutajärven (Urjala) välillä. Valmistuessaan tämä vaikuttanee<br />
vähentävästi onnettomuusmääriin ja muuttaa onnettomuustyyppejä<br />
esimerkiksi keskikaiteellisilla tiejaksoilla.<br />
2.2.2 Eläinonnettomuudet<br />
Etelä-Pirkanmaan alueella tilastoitiin vuosien 2001–2005 aikana 920<br />
eläinonnettomuutta, joista valtaosa oli omaisuusvahinkoon johtaneita peuraonnettomuuksia<br />
(kuva 7).
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 15<br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
hirvionnettomuus<br />
peuraonnettomuus<br />
muu eläinonnettomuus<br />
0 100 200 300 400 500 600 700 800 900<br />
Kpl<br />
Kuva 7<br />
Etelä-Pirkanmaan maanteillä sattuneet omaisuusvahinkoon johtaneet<br />
eläinonnettomuudet vuosina 2001–2005.<br />
Kaikista eläinonnettomuuksista kymmenen johti loukkaantumiseen ja yksi<br />
(hirvionnettomuus) kuolemaan. Liitteenä 2 on kartta suunnittelualueen<br />
eläinonnettomuuksista.<br />
Vuonna 2006 valmistuneen Hämeen tiepiirin riistaeläinselvityksen mukaan<br />
peuraonnettomuudet keskittyvät selkeästi tiepiirin lounaisosaan, ja onnettomuustiheys<br />
on suuri esimerkiksi valtatiellä 9. Suurin osa Hämeen tiepiirin<br />
peuraonnettomuuksista (65 %) tapahtuu selvityksen mukaan varoittamattomalla<br />
alueella, 8 % riista-aitojen kohdalla ja 27 % hirvivaroitusalueella. Hirvionnettomuuksien<br />
osalta prosenttiosuudet ovat samansuuntaisia.<br />
Riistaeläinselvityksessä on priorisoitu tiejaksot liikenneturvallisuusanalyysien<br />
(onnettomuudet ja liikennemäärät) sekä hirvieläinten kulkureittien ja laidunalueiden<br />
perusteella. Priorisoinnissa on painotettu hirvionnettomuuksia, koska<br />
ne ovat peuraonnettomuuksia vakavampia. Etelä-Pirkanmaan alueelta<br />
priorisoitiin tiejaksoja toimenpiteiden toteuttamisen kannalta taulukon 2 mukaisesti.<br />
Taulukko 1<br />
Hämeen tiepiirin riistaeläinselvityksessä priorisoidut Etelä-<br />
Pirkanmaan tiejaksot toimenpiteiden toteuttamisen kannalta.<br />
Kohde- Kiireellisyysluokka<br />
Tie Tiejakso<br />
numero<br />
3. I 9 Nuutajärvi-Urjala<br />
5. I 9 Urjala-Kylmäkoski<br />
6. I 130 <strong>Valkeakoski</strong> pohjoispuoli<br />
21. III 9 Humppila-Nuutajärvi<br />
34. IV 304 Metsäkansa-Kärjenniemi<br />
35. IV 130 <strong>Valkeakoski</strong> keskusta<br />
50. V 307 <strong>Valkeakoski</strong>-Pälkäne<br />
52. V 130 <strong>Valkeakoski</strong> eteläpuoli<br />
Lähtökohtana hirvi- ja peuraonnettomuuksien ehkäisyssä on varoitusalueiden<br />
sijainnin tarkistaminen, ei niinkään alueiden lisääminen. Peurojen epäsäännöllisten<br />
kulkureittien takia peuravaara-aluetta ei tule merkitä kuin perustellusta<br />
syystä. Vanhoja riista-aitoja varaudutaan parantamaan kuntokartoituksen<br />
pohjalta. Uusia riista-aitoja rakennetaan pääasiallisesti moottoriväylien<br />
ja ohituskaistojen yhteydessä sekä muutoin hirvivaarallisia tieosuuksia<br />
parannettaessa. Hämeen tiepiirin alueella lisätään raportin mukaan tehostettua<br />
tienvarsien raivausta.
16 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
Muita mahdollisia tieympäristöön liittyviä keinoja ovat nopeusrajoitusten<br />
alentamiset, eläinten tienylitysjärjestelyt, telematiikkaan perustuvat varoitusjärjestelmät<br />
sekä pelottimet ja houkuttimet. Toisaalta eläinkannan hallinta ja<br />
aktiivinen tiedottaminen on raportissa määritelty vaikutuksiltaan edellisiä tehokkaammiksi<br />
keinoiksi.<br />
2.2.3 Maanteiden onnettomuuskustannukset kunnittain<br />
Liikenneonnettomuuksille on määritelty kustannukset yhteiskunnallisen maksuhalukkuuden<br />
perusteella. Kuolemaan johtaneen onnettomuuden on arvioitu<br />
olevan kustannuksena suuruusluokaltaan 2 205 000 €, henkilövahinkoon<br />
johtaneen onnettomuuden 471 000 € ja omaisuusvahinkoon johtaneen onnettomuuden<br />
2 700 €. (Liikenneonnettomuudet maanteillä 2005. Tiehallinnon<br />
tilastoja 3/2006.) Tässä on arvioitu ainoastaan henkilövahinkoonnettomuuksien<br />
aiheuttamia kustannuksia.<br />
Maantieverkon henkilövahinko-onnettomuudet kunnittain aiheuttivat tämän<br />
perusteella vuosina 2001–2005 taulukon 3 mukaiset vuosittaiset kustannukset.<br />
Taulukko 2<br />
Etelä-Pirkanmaan kuntien maanteillä tapahtuneiden henkilövahinkoonnettomuuksien<br />
vuosittaiset kustannukset vuosien 2001–2005 onnettomuusmäärien<br />
perusteella.<br />
Kunta<br />
Kuolemaan johtaneet<br />
onnettomuudet,<br />
kustannukset<br />
(€/vuosi)<br />
Loukkaantumiseen<br />
johtaneet<br />
onnettomuudet,<br />
kustannukset (€/vuosi)<br />
Yhteensä<br />
(€/vuosi)<br />
Akaa 441 000 2 072 400 2 513 400<br />
Kylmäkoski 1 323 000 1 413 000 2 736 000<br />
Urjala 2 205 000 4 992 600 7 197 600<br />
<strong>Valkeakoski</strong> 2 205 000 3 202 800 5 407 800<br />
Etelä-<br />
Pirkanmaa<br />
6 174 000 11 680 800 17 854 800<br />
Maanteillä tapahtuneiden onnettomuuksien lisäksi kuntien katuverkoilla tapahtuneet<br />
onnettomuudet lisäävät erityyppisiä onnettomuuskustannuksia<br />
etenkin suurempien liikennemäärien taajamissa Valkeakoskella ja Toijalassa.<br />
Kunnan osuus onnettomuuskustannuksista on tyypillisesti 15–20 %.<br />
2.3 Valkeakosken katuverkon onnettomuudet<br />
Valkeakoskelta oli selvityksen ainoana kuntana saatavilla myös onnettomuustietoja<br />
(vuosilta 2001–2005). Onnettomuuksien tyyppien ja syiden tutkiminen<br />
aineiston perusteella on kuitenkin hankalaa, joten kuvassa 8 on esitetty<br />
ainoastaan merkittävimmät onnettomuuskasaumapaikat ja niiden lisäksi<br />
pääkatujen ja -teiden likimääräiset liikennemäärät vuonna 2006.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 17<br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
Kuva 8<br />
Onnettomuuskasaumat (2001–2005) ja pääväylien keskimääräinen<br />
vuorokausiliikenne vuonna 2006 Valkeakosken taajaman alueella.<br />
Selkeimmät onnettomuuskasaumat löytyvät keskusta-alueelta Tehtaankadun<br />
ja Ulvajankadun liittymistä. Kaupungin pohjoispuolella kasaumia on<br />
Kenraalintorilla sekä Roukontien ja Salomaantien liittymässä. Kosken eteläpuolella<br />
on havaittavissa kasaumat Apiankadulla länsipäässä ja Hakakadun<br />
liittymässä, Sääksmäentien ja Kalmistonkadun liittymässä sekä Kaapelintiellä<br />
Naakan koulun lähellä.<br />
2.4 Liikenneturvallisuuskyselyssä esille tulleet puutteet ja ongelmat<br />
Alueen liikenneturvallisuudesta järjestettiin Internet-asukaskysely, joka koostui<br />
monivalintakysymyksistä sekä vapaamuotoisista teksti- ja karttapalauteosioista.<br />
Vastauksia tuli yhteensä 266 kpl. Monivalintakysymyksissä painottuvat<br />
koko Etelä-Pirkanmaata tarkasteltaessa Valkeakosken asukkaiden<br />
vastaukset, joita oli 56 % kaikista vastauksista. Kyselyyn vastanneet kesäasukkaat<br />
ja muiden kuntien asukkaat olivat pääosin kotoisin Etelä-<br />
Pirkanmaan lähiseuduilta.<br />
Vastanneista naisia oli 63 %. Pääosa vastanneista (89 %) oli 25–65 -<br />
vuotiaita ja täysipäiväisiä työssäkävijöitä (76 %). Internet-pohjaisen kyselyn<br />
haasteena onkin iäkkäiden tavoittaminen. Kyselystä tiedotettiin alueen lehdissä,<br />
kirjastoissa ja erilaisten järjestöjen kautta, ja vapaamuotoista palautetta<br />
oli mahdollista lähettää myös kirjeitse. Kirjeitä saatiin kuitenkin ainoastaan
18 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
neljä kappaletta ja niiden lisäksi yksi vapaamuotoinen sähköpostipalaute.<br />
Onkin myönnettävä, että kysely edustaa heikosti etenkin ikäihmisten näkökulmia.<br />
Valtaosa kyselyyn osallistuneista vastasi liikkuvansa henkilöautolla asioidessaan<br />
(kuva 9). Toisaalta myös kävely ja pyöräily olivat tärkeitä liikkumismuotoja.<br />
Muita liikkumismuotoja olivat juna ja kolmipyöräinen kulkuneuvo. Linjaauton<br />
käyttäjiä oli vastaajista vain pieni osa; eniten käyttäjiä oli Valkeakoskella<br />
(7 kpl) ja Urjalassa (4 kpl). Apuvälineitä liikkuessaan käytti viisi vastaajaa.<br />
Kuva 9<br />
Asukaskyselyyn vastanneiden kulkumuotojakauma Etelä-<br />
Pirkanmaalla.<br />
Koko Etelä-Pirkanmaan tasolla enemmistö (56 %) koki paikkakuntansa liikenneturvallisuuden<br />
hyväksi. Kuntakohtainen vaihtelu oli kuitenkin erittäin<br />
suurta. Valkeakoskella jopa 71 % vastaajista koki kuntansa liikenneturvallisuuden<br />
hyväksi, mutta Kylmäkoskella vain 22 %. Toijalassa vastaava osuus<br />
oli 36 %, Viialassa 40 % ja Urjalassa 44 %.<br />
Turvavälineiden käyttö<br />
Turvavälineiden käytössä on kyselyn perusteella selkeitä puutteita etenkin<br />
kypärän käytössä pyöräillessä, rullaluistellessa ja -hiihtäessä sekä mopoillessa<br />
(kuva 10). Vain kuusi vastaajaa ilmoitti ajavansa työ- tai asiointimatkojaan<br />
moottoripyörällä tai mopolla (kuva 9), mutta vastauksia kypäränkäytöstä<br />
mopoillessa saatiin peräti 74 (kuva 10). Turvavälineiden käyttöä koskevan<br />
kysymyksen muotoilu on hieman moniselkoinen, mutta näyttäisi että kypärättä<br />
ajelu koskee erityisesti vapaa-aikaa. Pyöräilykypärää käytetään eniten<br />
Toijalassa ja vähiten Valkeakoskella.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 19<br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 %<br />
100<br />
%<br />
pyöräillessä pyöräilykypärää (n=231)<br />
pyöräillessä pimeällä valoja (n=214)<br />
pyöräillessä heijastimia (n=226)<br />
pyöräillessä talvella nastarenkaita (n=158)<br />
liukuesteitä kengissä talvella (n=222)<br />
rullaluistellessa tai rullahiihtäessä kypärää (n=99)<br />
mopoillessa kypärää (n=74)<br />
autoillessa turvavyötä (n=253)<br />
aina<br />
yleensä<br />
joskus<br />
harvoin<br />
en koskaan<br />
autoillessa hands free laitetta (n=186)<br />
lapsella turvaistuinta autossa (n=136)<br />
lapsella turvaistuinta pyöräillessä (n=101)<br />
heijastinta liikkuessa pimeällä (n=248)<br />
Kuva 10<br />
Turvavälineiden käyttö Etelä-Pirkanmaalla.<br />
Liukuesteiden käyttö kävellessä ja nastarenkaiden käyttö pyöräillessä on kyselyn<br />
perusteella erittäin vähäistä. Liukuesteiden vähäinen käyttö voi johtua<br />
niiden hankalasta käytettävyydestä sekä sisä- että ulkotiloissa liikuttaessa.<br />
Lisäksi hands free -laitteen käyttö autoillessa on suhteellisen vähäistä. Käytetyistä<br />
turvalaitteita mainittiin erikseen tasku- ja otsalamput, heijastavat turvaliivit<br />
sekä turvaviiri lasten pyörässä.<br />
Koululaiset liikkujaryhmänä olivat vastaajien mielestä selkeästi turvattomimmassa<br />
asemassa liikenteessä (64 % vastaajista oli tätä mieltä). Eri kulkumuodoista<br />
pyöräilijöiden (40 % vastaajista) ja jalankulkijoiden (51 % vastaajista)<br />
koettiin olevan turvattomimmassa asemassa, mikä korreloi kouluikäisten<br />
pääasiallisten kulkumuotojen kanssa.<br />
Liikennekäyttäytyminen<br />
Liikennekäyttäytymisen suurimpia ongelmia koko suunnittelualueella olivat<br />
kyselyn mukaan:<br />
• ylinopeudet<br />
• suojatien eteen pysähtyneen auton ohittaminen pysähtymättä<br />
• vilkun käytön puutteet<br />
• autoilijoiden piittaamattomuus jalankulkijoita ja polkupyöräilijöitä kohtaan<br />
• alkoholi ja huumeet<br />
• poliisivalvonnan puuttuminen<br />
Valkeakosken ongelmana korostui suojatien eteen pysähtyneen auton ohittaminen<br />
pysähtymättä. Lisäksi liikennevaloissa punaisia päin ajaminen oli<br />
pelkästään Valkeakosken ongelma.
20 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
Raskas liikenne aiheuttaa ongelmia eniten Kylmäkoskella ja Urjalassa. Urjalassa<br />
ongelmaksi koetaan muita kuntia selkeämmin myös keskustan kortteliralli.<br />
Toijalan ongelmina nousivat esille eritoten poliisivalvonnan puuttuminen,<br />
polkupyöräilijöiden yleinen piittaamattomuus muusta liikenteestä sekä puutteet<br />
kasvatuksessa ja tiedotuksessa.<br />
Vaaratilanteet<br />
Koko Etelä-Pirkanmaan alueella vaaratilanteeseen koki joutuneensa 63 %<br />
vastaajista. Toijalassa ja Viialassa vaaratilanteisiin joutuneiden määrä oli<br />
keskiarvoa selvästi suurempi ja Valkeakoskella pienempi. Vaaratilanteet sattuivat<br />
pääasiassa autoillessa (70 % vastaajista), kävellessä (33 % vastaajista)<br />
ja polkupyöräillessä (27 % vastaajista).<br />
Vaaratilanteiden pääasiallisiksi syiksi ilmoitettiin seuraavat asiat:<br />
• muiden liikkujien käyttäytyminen (59 % vastaajista)<br />
• tien tai kadun huono kunto (25 % vastaajista)<br />
• huonot sää- tai keliolosuhteet (24 % vastaajista)<br />
• liian suuri nopeus (22 % vastaajista)<br />
• pimeä tai hämärä (13 % vastaajista)<br />
Selkeästi suurin syy vaaratilanteisiin oli vastaajien mielestä muiden liikkujien<br />
käyttäytyminen, mutta osa vastaajista koki (tai myönsi) toimineensa itsekin<br />
virheellisesti.<br />
Liikenneympäristö<br />
Liikenneympäristön suurimpia ongelmia koko suunnittelualueella olivat kyselyn<br />
mukaan:<br />
• haja-asutusalueen teiden heikko kunto<br />
• pää- ja haja-asutusalueen teiden sekä katujen heikko talvikunnossapito<br />
• jalankulku- ja pyöräteiden puute tai sijainti<br />
• jalankulku- ja pyöräteiden talvikunnossapito<br />
• kasvillisuus, lumivallit tai muut näköesteet<br />
• vaaralliset risteykset (tasoliittymät)<br />
• hirvet ja peurat<br />
Toijalassa korostuivat teiden ja katujen heikko kunto ja talvikunnossapito.<br />
Myös jalankulku- ja pyörätiet koettiin ongelmallisemmiksi kuin muissa kunnissa.<br />
Lisäksi tuloksissa erottuivat vaaralliset tasoliittymät sekä erilaiset näkemäesteet.<br />
Kylmäkoskella ongelmana korostuivat huonokuntoiset tai huonosti hoidetut<br />
tiet ja kadut sekä puutteelliset tai väärässä paikassa sijaitsevat kevyen liikenteen<br />
väylät. Myös koulujen saattoliikenne sekä hirvet ja peurat nousivat<br />
kyselyssä esille.<br />
Urjalassa korostuivat teiden ja katujen heikko valaistus sekä hirvet ja peurat.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 21<br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
2.5 Liikenneturvallisuuskyselyssä esille tulleet ongelmakohteet<br />
Asukaskyselyn karttaosiossa oli mahdollisuus merkitä kartalle ja selittää tarkemmin<br />
kohteita, jotka vastaaja koki ongelmalliseksi. Tuloksissa esitetään<br />
pääasiassa kohteita, joista tuli enemmän kuin yksi palaute. Maastokäynneillä<br />
pyrittiin kuitenkin käymään läpi kaikki vastauksissa mainitut ongelmakohteet<br />
ja huomioimaan kaikki merkittävät ongelmat.<br />
2.5.1 Akaa<br />
Toijala<br />
Asukaskyselyn perusteella merkittävimmät Toijalan ongelmakohteet löytyvät<br />
seuraavilta kaduilta ja teiltä: Hämeentie, Äyköntie, Valtatie, Alventie, Kirkkotie,<br />
Meijerintie, Sontulantie sekä Kurisjärventie. Puutteita koettiin olevan<br />
pääasiassa kevyen liikenteen yhteyksissä, nopeuksien hallinnassa sekä liittymäturvallisuudessa<br />
kaikkien osapuolten kannalta.<br />
Toijalan keskustan liikennejärjestelyjä on viime aikoina kehitetty nopeaan<br />
tahtiin, ja maastokäyntien aikana keskusta-alueella liikenneympäristön parantaminen<br />
oli käynnissä ainakin rautatieaseman edustalla. Parannettujen<br />
katuosuuksien välissä on vielä paikoin parantamattomia osuuksia, mikä osin<br />
aiheuttaa sekavuutta liikenneympäristöön. Osa parannetuista kohteista oli<br />
toteutettu huolimattomasti.<br />
Viiala<br />
Päällimmäisinä esille nousseita ongelmia olivat Keskuskadun hidastetöyssyt,<br />
Valtakadun (tie 303) pohjoinen kiertoliittymä, Peltokummuntien liikenne sekä<br />
Toijalantien (tie 303) ylitys Varrasniemen kohdalla keskustan itäpuolella.<br />
Viialan taajaman pääkadulla (Keskuskatu) ja maantiellä 303 (Valtakatu) on<br />
viime vuosina tehty toimenpiteitä, jotka ovat tuoneet huomattavia parannuksia<br />
liikenneympäristöön. Asukaspalautteen ja maastokäyntien perusteella<br />
taajaman alueella ei ole merkittäviä ongelmia.<br />
2.5.2 Kylmäkoski<br />
Kylmäkoskella ongelmana ovat Tampereen suunnasta Kylmäkosken pohjoiseen<br />
liittymään tultaessa liittymän huonot näkemäolosuhteet vasemmalle<br />
sekä Sontulantien raskas läpikulkuliikenne, kevyen liikenteen väylän puute ja<br />
ylinopeudet.<br />
Sontulantielle rakennetut kevyen liikenteen keskisaarekkeet (3 kpl) koettiin<br />
turvattomaksi ja riittämättömäksi ”suojaksi” tietä ylitettäessä. Tiellä ei käytännössä<br />
ole piennaralueita, ja rakennetut suojatiesaarekkeet ovat kapeita,<br />
eivätkä asukaspalautteen mukaan hillitse mainittavasti ajoneuvojen nopeuksia.<br />
Myös saarekkeiden sijainti oli kyseenalainen suojatien päättyessä esimerkiksi<br />
puuhun tai ojanpenkkaan.
22 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
2.5.3 Urjala<br />
Urjalan ongelmiksi koettiin Urjalankylään vievän Punkalaitumentien lisäksi<br />
Tampereentien ja valtatie 9:n liittymä, keskustaa halkovan Urjalantien länsipää,<br />
Urjalantien ja Tampereentien liittymäalue sekä Huhdintie.<br />
Urjalantien ja Tampereentien liittymässä on nykyisin ongelmana kevyen liikenteen<br />
väylän käyttäminen autokaistana. Vastaavasti myös kevyt liikenne<br />
on käyttänyt autokaistoja. Liittymä on vaikeasti hahmotettavissa, mikä on aiheuttanut<br />
väärinkäsityksiä. Liittymän muotoilu (geometria) ei tue oikein ajamista.<br />
Huhdintien ja myös muun Huhdin alueen ongelmana ovat pääasiassa ylinopeudet<br />
ja turvattomat kadun ylitykset. Lisäksi alueella koettiin olevan näkemäongelmia<br />
useissa liittymissä.<br />
2.5.4 <strong>Valkeakoski</strong><br />
Asukaskyselyn perusteella merkittävimmät Valkeakosken ongelmakohteet<br />
löytyvät seuraavilta kaduilta ja teiltä: Roukontie, Kangasalantie, Lempääläntie,<br />
Ulvajankatu, Apiankatu, Sääksmäentie sekä Kaapelintie. Nämä ovatkin<br />
pitkälti samoja kohteita, joissa ilmeni merkittävimpiä onnettomuuskasaumia.<br />
Muita ongelmia olivat edellä mainituissa kohteissa mm. kevyen liikenteen<br />
väylien kapeus, ylinopeudet, epäselvät liittymäalueet sekä vaaralliset kouluympäristöt.<br />
Suurin negatiivinen palaute kohdistui liikennevalojen toimintaan.<br />
Liikennevalojen toimintaa kehitetään kuitenkin aktiivisesti, eikä tässä raportissa<br />
ehdoteta parannuksia sen suhteen.<br />
2.6 Yhteenveto puutteista ja ongelmista<br />
Eniten ongelmakohteita löytyi asukaskyselyn ja maastokäyntien perusteella<br />
Akaalta Toijalan taajamasta ja Valkeakosken taajama-alueelta, jotka ovat<br />
toisaalta myös suunnittelualueen suurimmat asukaskeskittymät. Muiden kuntien<br />
osalta merkittävimmät ongelmat on monilta osin ratkaistu, ovat tulossa<br />
ratkaistavaksi lähiaikoina tai voidaan ratkaista suhteellisen pienin toimenpitein.<br />
Parannustoimenpiteitä ja ohjearvoja esitellään yleisesti luvussa 4 ja<br />
kuntakohtaisia parannusehdotuksia luvussa 5.<br />
Keskustojen ja taajama-alueiden lisäksi puutteita liikenneturvallisuudessa<br />
ilmeni haja-asutusalueilla lähinnä maaseutumaisten kyläympäristöjen läpikulkuteillä.<br />
Näissä kohteissa ongelmana olivat ylinopeudet, kevyen liikenteen<br />
väylien tai riittävän leveiden piennaralueiden puuttuminen sekä raskas liikenne.<br />
Paikoitellen huonoon teiden, katujen ja kevyen liikenteen väylien kuntoon<br />
ja talvikunnossapidon laatuun oli kiinnitetty huomiota sekä taajama- että<br />
haja-asutusalueilla. Kunnossapidon laatuongelmat voivat toisaalta johtua yksittäisistä<br />
sään kannalta huonoista päivistä, jolloin kunnossapitokaluston rajallisuus<br />
viivästyttää auraamista.<br />
Osana valtatien 9 parantamista ovat yhteydet valtatieltä Urjalan, Kylmäkosken<br />
ja Viialan taajamiin parannettu tai parantamisen kohteena. Kyseisten<br />
taajamien pääkadut ovat myös osin maanteitä, joiden kehittämiseen näillä<br />
keskusta-alueilla on viime vuosina panostettu.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 23<br />
LIIKENNETURVALLISUUSTYÖ<br />
3 LIIKENNETURVALLISUUSTYÖ<br />
3.1 Valtakunnalliset ja alueelliset tavoitteet<br />
Vuosille 2001–2005 laaditun valtakunnallisen <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong>n<br />
pitkän aikavälin visio on, että kenenkään ei tarvitse kuolla tai loukkaantua<br />
liikenteessä. Tieliikenteen turvallisuus 2006–2010 -raportissa valtakunnallista<br />
tavoitetta on konkretisoitu siten, että vuonna 2010 päästäisiin alle<br />
250 liikennekuoleman. Pitkällä aikavälillä tavoitteena on, että vuonna 2025<br />
päästäisiin alle sadan liikennekuoleman eli noin neljännekseen nykyisestä<br />
määrästä.<br />
Liikenteen turvallisuuden edistäminen onkin yksi kolmesta Liikenne- ja viestintäministeriön<br />
lähiajan yhteiskunnallisesta vaikuttavuustavoitteesta. Toisaalta<br />
liikenneturvallisuustyötä ei tule nähdä erillisenä toimintona, vaan turvallisuusajattelun<br />
tulee sisältyä kaikkiin liikenteeseen liittyviin toimintoihin.<br />
Tieliikenteen turvallisuuden parantamiseksi on määritelty kuusi kärkihanketta,<br />
jotka myös tukevat toisiaan:<br />
• Pääteiden kohtaamisonnettomuuksien vähentäminen<br />
• Jalankulku- ja pyöräilyonnettomuuksien vähentäminen asutuskeskuksissa<br />
• Nopeuksien hillitseminen<br />
• Päihdeonnettomuuksien vähentäminen<br />
• Ammattiliikenteen onnettomuuksien vähentäminen<br />
• Onnettomuuksien seurausten lieventäminen<br />
Valtioneuvoston vuonna 2006 antaman periaatepäätöksen mukaisesti liikenneturvallisuuden<br />
tulee olla ensisijainen tavoite kaikessa liikennesuunnittelussa.<br />
Lisäksi liikenneturvallisuutta tulee edistää alueellisesti parantamalla liikenneturvallisuustyön<br />
arvostusta sekä laatimalla ja toteuttamalla aluetason<br />
liikenneturvallisuussuunnitelmia.<br />
Länsi-Suomen läänin liikenneturvallisuusselvityksen (2002) mukaan liikenneturvallisuuteen<br />
suhtautuminen on alueella yleisesti piittaamattomampaa kuin<br />
muualla maassa. Näin ollen valvonnan lisääminen ja toisaalta etenkin kasvatus-,<br />
valistus- ja tiedotustoiminnan tehostaminen ovat avainasemassa. Länsi-Suomen<br />
läänissä kuoli selvityksen mukaan 14,7 % enemmän ihmisiä liikenteessä<br />
vuosina 1998–2000 kuin muualla maassa keskimäärin. Tavoitteena<br />
on puolittaa tasoero vuoteen <strong>2007</strong> mennessä ja poistaa vuoteen 2015<br />
mennessä.<br />
Länsi-Suomen läänin on pitkällä aikavälillä tarpeen panostaa seitsemään<br />
toimenpidealueeseen maakuntien liikenneturvallisuuden toimintasuunnitelman<br />
(2001) mukaisesti. Ne käsittävät liikenneturvallisuustyön tehostamisen,<br />
kuntien aktivoinnin, liikennekasvatuksen lisäämisen ja tiedottamisen tehostamisen,<br />
pääteiden turvallisuuden parantamisen, tutkimus- ja kokeilutoiminnan<br />
edistämisen sekä yhdyskuntarakenteen hajautumisen estämisen ja<br />
joukkoliikenteen suosimisen.
24 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
LIIKENNETURVALLISUUSTYÖ<br />
3.2 Kuntien liikenneturvallisuustyön kehittäminen<br />
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong>ssa on tavoitteena kehittää<br />
kuntien liikenneturvallisuustyötä kokonaisvaltaisesti. Työn tulee olla jatkuvaa,<br />
läpinäkyvää ja tavoitteellista, jotta työn tavoitteet saadaan konkretisoitua<br />
tuloksellisesti käytännön liikennetilanteisiin. Kuntien liikenneturvallisuustyössä<br />
tärkeitä näkökulmia on havainnollistettu kuvassa 11.<br />
Kuva 11<br />
Lähtökohdat kunnan liikenneturvallisuustoiminnan tehostamiseen.<br />
Kaikkien liikkujaryhmien tarpeiden huomioon ottaminen ja esteettömyys ovat<br />
tärkeä osa liikenneympäristön tasa-arvoista toteuttamista. Liikenne- ja viestintäministeriö<br />
sekä Tiehallinto ovat omalta osaltaan edistäneet esteettömyysnäkökulman<br />
huomioon ottamista liikenneympäristön suunnittelussa.<br />
Tässä työssä ei ole tehty yksityiskohtaista esteettömyyskartoitusta, mutta<br />
toimenpideohjelman parantamissuunnitelmat tehdään siten, että myös kohteiden<br />
mahdolliset esteettömyysongelmat poistuvat.<br />
3.3 Liikenneturvallisuustyöryhmät<br />
Liikenneturvallisuuden parantamiseksi tarvitaan kunnan eri elinten hyvää yhteistyötä<br />
keskenään ja muiden toimijoiden kanssa. Liikenneturvallisuusasiat<br />
ovat osin kuntien sisäisiä, osin naapurikunnilla on yhteisiä ongelmia, tarpeita<br />
ja hankkeita. Kuvassa 11 on esitetty ehdotus Etelä-Pirkanmaan alueen liikenneturvallisuustyön<br />
organisoimiseksi. Työ esitetään järjestettävän kahdella<br />
tasolla:<br />
- Kunnan liikenneturvallisuusryhmä<br />
- Seudun liikenneturvallisuustyön ohjausryhmä
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 25<br />
LIIKENNETURVALLISUUSTYÖ<br />
Kuvassa 12 on esitetty yleispiirteinen malli liikenneturvallisuustyön organisoinnista.<br />
Malli mahdollistaa keskinäisen oppimisen ja helpottaa työnjakoa,<br />
siten että eri kunnissa ei turhaan tehdä päällekkäistä työtä.<br />
Kuva 12<br />
Liikenneturvallisuustyön organisointi seutu- ja kuntatasolla.<br />
Liitteenä 7 on luonnos kunnallisen työryhmän ja seudullisen ohjausryhmän<br />
kokousten asialistoiksi kaudelle <strong>2007</strong>–2008.
26 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
LIIKENNETURVALLISUUSTYÖ<br />
3.3.1 Kunnan yhdyshenkilö<br />
Joka kunnassa tulee olla liikenneturvallisuuden yhteyshenkilö, joka<br />
pitää asiaa esillä. Etelä-Pirkanmaalla yhdyshenkilöt on nimetty. Kuntien<br />
resurssit huomioiden liikenneturvallisuus olisi varmastikin osapäiväinen<br />
tehtävä. Henkilön on oltava halukas perehtymään liikenneturvallisuuteen<br />
sekä kyvykäs kirjoittamaan ja luennoimaan aiheesta. Kunnan on vastaavasti<br />
oltava valmis antamaan resursseja em. henkilön osaamisen kehittämiseen<br />
esimerkiksi kurssien ja opintomatkojen muodossa.<br />
Liikenneturvallisuuden yhdyshenkilön yhteystiedot on tuotava kunnan<br />
tiedotuksessa ja kotisivuilla näkyvästi esille. Palautteet ja huolenaiheet<br />
osoitettaisiin tälle henkilölle, joka antaa kasvot liikenne (turvallisuus) kysymyksille.<br />
3.3.2 Etelä-Pirkanmaan liikenneturvallisuustyön vetäjä<br />
Tässä projektissa ehdotettiin myös uuden osa-aikaisen työntekijän<br />
palkkaamista vetämään seudullista yhteistyötä liikenneturvallisuusasioissa<br />
Etelä-Pirkanmaan alueella. Työtehtävä olisi houkutteleva esimerkiksi<br />
nuorelle teknisen tai yhteiskuntatieteellisen alan osaajalle, jolle taattaisiin<br />
mahdollisuudet kehittyä liikenneturvallisuuden asiantuntijana. Tähän rooliin<br />
sopisi myös syventyä kevyen liikenteen suunnittelun kysymyksiin.<br />
Liikenneturvallisuustyön vetäjän tehtävät:<br />
- levittää kunnissa tietoa hyvistä käytännöistä liikenneturvallisuustyössä<br />
- perehtyä kevyen liikenteen suunnitteluun ja edistämiseen ja levittää<br />
näistä tietoa<br />
- järjestää kuntien yhdyshenkilöille ekskursioita esimerkkikohteisiin kotimaassa<br />
ja ulkomailla<br />
- toimia kuntien yhteisenä edustajana läänin tason liikenneturvallisuusyhteistyössä<br />
- organisoida yhteistyötä yritysten kanssa ja näille suunnattua tiedotusta.<br />
3.3.3 Kunnan liikenneturvallisuusryhmä<br />
Kunkin kunnan sisäiseen liikenneturvallisuustyöryhmään nimetään edustajat<br />
teknisestä toimesta, sivistys-/koulutoimesta, sosiaali- ja terveystoimesta sekä<br />
vapaa-aika-/nuorisotoimesta. Urjalan kunnassa yhteistyö on jo lähtenyt<br />
käyntiin tähän tapaan Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong>n<br />
laatimisen aikana. Liikenneturvallisuusryhmässä voisi olla mukana<br />
myös 1 – 2 asukkaiden edustajaa.<br />
Akaan ryhmässä edustettuna voisi olla kunnan eri hallintokuntien lisäksi<br />
asukkaiden edustajana AKKU (Akaan kulttuuriympäristö) -projekti. Projektissa<br />
liikenne nähdään tärkeänä osana kulttuuria, elämäntapaa ja ympäristöä.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 27<br />
LIIKENNETURVALLISUUSTYÖ<br />
Akaan vahvuutena voi olla asukasedustajien aktiivinen ote liikenneturvallisuustyöhön.<br />
1<br />
Liikenneturvallisuusryhmän on tarkoituksenmukaista kokoontua ainakin kolme<br />
- neljä kertaa vuodessa. Työryhmän toiminnan tavoitteet ovat seuraavat:<br />
• Tiivistää kunnan sisäistä yhteistyötä ja selkiyttää työnjakoa liikenneturvallisuusasioissa<br />
• Tuoda jatkuvuutta liikenneturvallisuustyöhön ja parantaa sen näkyvyyttä<br />
• Vaikuttaa liikennekäyttäytymiseen ja asenteisiin ja sitä kautta koettuun<br />
turvallisuudentunteeseen ja tapahtuneisiin onnettomuuksiin<br />
Luonteva tapa saada asukkailta palautetta on järjestää vuosittainen liikenneturvallisuustilaisuus,<br />
jossa esitellään tehdyt suunnitelmat ja toimenpiteet<br />
sekä keskustellaan liikenneturvallisuustilaisuuden kehityksestä<br />
ja työn painotuksista.<br />
Työryhmän tehtävät voidaan siten määritellä seuraavanlaisiksi:<br />
• Kunnan sisäisten toimenpiteiden suunnittelu<br />
• Työn organisointi kunnassa ja vastuun jakaminen<br />
• Tavoitteiden ja painopisteiden määrittäminen, rahoituskehykset<br />
• Kunnan liikenneturvallisuustilanteen seuraaminen<br />
• Liikenneturvallisuussuunnitelman toteutumisen (=fyysisten toimenpiteiden)<br />
seuranta<br />
• Vuosittaisen asukastilaisuuden/liikenneturvallisuusteemaillan<br />
järjestäminen<br />
• KVT-suunnitelman täytäntöönpano, seuranta ja päivitys<br />
3.3.4 Seudullinen liikenneturvallisuustyön ohjausryhmä<br />
Liikenneturvallisuustyötä seudulla koordinoimaan esitetään seudullista ryhmää,<br />
joka kokoontuisi kerran tai kaksi vuodessa. Sen avulla vaihdetaan tietoa<br />
ja kokemuksia ja toisaalta saadaan sekä liikenneturvallisuudelle yleensä<br />
että yksittäisille hankkeille enemmän painoarvoa ja huomiota. Sen toiminta<br />
voi painottua yhteisiin tiedotus- ja valistushankkeisiin sekä sellaisiin liikenneympäristön<br />
parantamistarpeisiin, jotka liittyvät tiehallinnon teihin ja/tai koskevat<br />
useaa kuntaa.<br />
Edustettuna ovat kuntien lisäksi poliisi, seudullinen palo- ja pelastustoimi,<br />
tiepiiri, maakuntaliitto ja lääninhallitus. Liikenneturvan edustaja on mukana<br />
kertomassa saatavista aineistoista, kursseista ja kampanjoista.<br />
1<br />
AKKU-projektin puitteissa toimii erityinen liikenneympäristöön keskittyvä teemaryhmä. Projekti on myös<br />
neuvotellut yhteistyön aloittamisesta muiden Etelä-Pirkanmaan kuntien kanssa. Mikäli projekti laajenee<br />
muualle Etelä-Pirkanmaalle, liikenneteemaryhmällä tulisi olla edustus seudullisessa liikenneturvallisuustyöryhmässä.<br />
Näin voitaisiin varmistaa vuorovaikutus kuntalaisten ja kuntien liikenneturvallisuustyön välillä.
28 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
LIIKENNETURVALLISUUSTYÖ<br />
3.3.5 Pirkanmaan liikenneturvallisuusnyrkki<br />
Pirkanmaan liikenneturvallisuuden edistämiseksi on perustettu v. 2002 liikenneturvallisuushankkeita<br />
toimeenpaneva ryhmä, ns. Pirkanmaan liikenneturvallisuusnyrkki,<br />
jonka kokoonpano tämän suunnitelman laatimisen aikaan<br />
löytyy liitteestä 9.<br />
Pirkanmaan liikenneturvallisuusyhteistyöryhmän ohessa toimiva liikenneturvallisuuden<br />
Nyrkki-työryhmä tekee mm. seudullisia kuntakäyntejä, joilla pyritään<br />
motivoimaan kuntia jatkamaan liikenneturvallisuustyötä. Yhteistyössä<br />
kuntien kanssa järjestetään teematilaisuuksia seutukuntiin tehtyjen liikenneturvallisuussuunnitelmien<br />
tiimoilta.<br />
3.4 Kasvatus-, valistus- ja tiedotussuunnitelma (KVT)<br />
Liikenneympäristön parantamistoimenpiteiden lisäksi on tärkeää panostaa<br />
asennekasvatukseen ja tiedotukseen. Kunnan kasvatus-, valistus- ja tiedotussuunnitelma<br />
(KVT) on toimintasuunnitelma, jossa liikenneturvallisuustyö<br />
ulotetaan koskemaan kaikkia kunnan toimialoja ja kaikkia kuntalaisia. KVTsuunnitelman<br />
päätavoitteena on vaikuttaa liikennekäyttäytymiseen ja asenteisiin<br />
ja sitä kautta koettuun turvallisuuden tunteeseen ja tapahtuneisiin onnettomuuksiin.<br />
Kullekin hallintokunnalle esitetyissä tehtävissä esitetään kohderyhmä, tavoite<br />
ja toimintatapa tavoitteen saavuttamiseksi, ajoitus ja yhteistyötahot, vastuuhenkilö<br />
sekä suunnitelman toteuttamisen seurantatapa. Kunnat ja ryhmät<br />
toteuttavat suunnitelmaa yhteistyössä muun muassa poliisin, Liikenneturvan,<br />
Tiehallinnon ja kaikkien kuntalaisten kanssa.<br />
Toimintasuunnitelmien laatiminen perustuu valtioneuvoston periaatepäätökseen<br />
liikennekuolemien vähentämisestä. KVT-suunnitelmat hallintokunnittain<br />
ovat liitteenä 3.<br />
Eri hallintokuntien työnjaosta on sovittava, jotta liikenneturvallisuutta pystytään<br />
tehokkaasti edistämään kunnassa. Vaikeus on siinä, että kuntien organisaatio<br />
vaihtelee. Seuraavassa vastuut on pyritty esittämään toisaalta riittävän<br />
konkreettisina, toisaalta joustavasti eri kuntiin sovellettavina tehtävinä.<br />
Päätehtävät esitetään tässä ja tarkennuksia liitteessä 3.<br />
3.4.1 Vapaa-aikatoimi<br />
Vapaa-aikatoimen alaan kuuluvat useimmiten nuoriso-, liikunta- ja kulttuuriasiat.<br />
Vapaa-aikatoimi vastaa nuorisotilojen, kirjastojen ja muiden kulttuuritilojen<br />
sekä liikuntapaikkojen käytöstä, osin myös niiden suunnittelusta ja ylläpidosta.<br />
Keskeinen tehtäväalue on nuorten toiminnan järjestäminen. Esimerkiksi<br />
Kylmäkoskella vapaa-aikatoimi järjestää mm. kilpailuja, turnauksia,<br />
kuntoliikuntaa, kuljetuksia ja retkiä, uimakoulutoimintaa, leirejä ja muuta nuorisotoimintaa<br />
(www.kylmakoski.fi) yhteistyössä mm. urheiluseurojen kanssa.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 29<br />
LIIKENNETURVALLISUUSTYÖ<br />
Vapaa-aikatoimen vastuisiin liikenneturvallisuuden edistämisessä kuuluu ainakin:<br />
- Liikunta- ja muilla toimipaikoilla<br />
• kohteiden ja niille vievien reittien liikenneturvallisuus<br />
(mm. kirjastot, kirjastoautot, uimahallit, pelikentät, kuntoradat,<br />
ladut)<br />
- Tapahtumissa ja retkillä<br />
• yleisötapahtumien ja nuorten retkien liikkumisturvallisuuden<br />
edistäminen<br />
- Nuorisotaloissa ja muussa nuorisotoiminnassa<br />
• vuorovaikutus nuorten kanssa sekä valistus keskustelemalla<br />
ja neuvomalla<br />
• erityishuomiota vaativat nuoret pyöräilijöinä ja mopoilijoina<br />
Nuorten liikkumisturvallisuuden tekijöitä on mm. pyöräilykypärän ja heijastinten<br />
käyttö. Useassa kunnassa tätä on edistetty esimerkiksi askartelemalla<br />
tyylinmukaisia heijastimia nuorisotiloissa.<br />
3.4.2 Sosiaali- ja terveystoimi<br />
Sosiaali- ja terveystoimella on tärkeä asema kaupunkilaisten turvallisuuden<br />
ja hyvinvoinnin tukemisessa. Se tavoittaa kuitenkin käytännössä parhaiten<br />
päiväkoti-ikäiset perheineen sekä osan ikääntyneistä ja liikkumis- ja toimintaesteisistä<br />
kuntalaisista.<br />
- Äitiys- ja lastenneuvoloissa<br />
• tavoitteena on perheiden turvallinen toiminta liikenteessä,<br />
• henkilökohtainen neuvonta mm. turvavyön, -kaukalon<br />
ja –istuimien käytöstä.<br />
- Päiväkodeissa<br />
• liikennekasvatus liitettävä vanhempien ja päiväkodin<br />
yhteisiin kasvatustavoitteisiin esim. vanhempainilloissa;<br />
• päivittäisessä toiminnassa liikennekasvatus liittyy retkiin,<br />
kirjoihin ja leikkeihin, moniin arkitilanteisiin<br />
• ongelmien ja vaaranpaikkojen selvittäminen ja niistä<br />
tiedottaminen tekniseen toimeen<br />
• pääasiallinen vastuu lapsen liikenneturvallisuuden oppimisessa<br />
on kuitenkin aina vanhemmilla (mallioppiminen)<br />
- Työssäkäyville<br />
• tiedotus ja valistus työikäisille työterveyshuollon avulla<br />
• Useilla toimialoilla liikenneturvallisuus on osa<br />
työturvallisuutta<br />
• Työmatkojen turvallisuus on kaikkien toimialojen<br />
yhteinen etu<br />
- Ikääntyneille<br />
• tiedotus ja valistus yhdessä vanhus- ja/tai vammaisneuvostojen<br />
kanssa
30 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
LIIKENNETURVALLISUUSTYÖ<br />
• ikääntyneiden vaikutusmahdollisuuksien parantaminen,<br />
heidän kokemuksensa liikenneympäristön puutteista<br />
tulee ottaa käyttöön suunnittelun voimavarana,<br />
• menetelmänä kysely/vaaranpaikkakartoitus<br />
(tässä hankkeessa tehtyä kyselyä voidaan soveltaa<br />
postikyselynä tai kirjastoissa ja senioritaloissa<br />
ym. jaettavana)<br />
• Kylmäkoski toimii tässä pilottikuntana<br />
• ikääntyneiden autoilijoiden kurssit, tilaisuudet ja riskialtteimpien<br />
ikäkuljettajien ”seulominen”<br />
- Liikenneturvan materiaali auttaa eteenpäin<br />
(www.liikenneturva.fi)<br />
3.4.3 Koulutoimi<br />
Esiopetuksessa lasta ohjataan liikkumaan turvallisesti lähiympäristössä. Perusopetuksessa<br />
liikennekasvatus nähdään yhtenä aihekokonaisuutena useiden<br />
eri oppiaineiden yhteydessä. Opetussuunnitelmissa liikennekasvatus<br />
esiintyy liikunnan ja ympäristötiedon yhteydessä.<br />
Koulun tehtäväkenttä koululaisten liikenneturvallisuuden parantamisessa on<br />
kaksijakoinen:<br />
- Kouluympäristön ja -matkojen turvallisuus; Koulun tulee aika<br />
ajoin tehdä koulumatkojen vaaranpaikkakartoitukset<br />
(www.liikenneturva.fi)<br />
• yhteistyötahona kunnan tekninen toimi<br />
• ”Turvallisimmat koulureitit” –tiedote jaetaan koteihin<br />
lukuvuoden alussa tai rakennustöiden tms. muutosten<br />
yhteydessä<br />
- Yleinen liikennekasvatus; liikennekäyttäytyminen tulee integroida<br />
laajasti eri oppiaineisiin (esim. kartat, keskustelut, eettiset<br />
kysymykset, päihteet, asut, kulkuvälineet, ympäristökysymykset)<br />
• henkilöstön koulutus ja oppimateriaali ajan tasalle, Liikenneturva<br />
auttaa<br />
• internetin hyödyntäminen, liikenneaiheiset kilpailut ym.<br />
uudet ideat esiin<br />
• tavoitteet eri-ikäisten koululaisten osalta on esitetty<br />
luokkatasoittain liitteessä 3<br />
3.4.4 Tekninen toimi<br />
Tekninen toimi vastaa kunnan kadun- ja tienpidosta sekä suunnittelusta. Se<br />
pystyy pitkälti vaikuttamaan liikenneympäristön ja katujen kunnossapitoon,<br />
joten sen rooli liikenneturvallisuustyössä on merkittävä.<br />
Teknisen toimen tulisi rohkaista kuntalaisia antamaan suoraa palautetta.<br />
Toisaalta se tekee ja sen tulee tehdä yhteistyötä muiden toimialojen kanssa,<br />
jotka ovat suorissa yhteyksissä kuntalaisten kanssa (koulu- sekä sosiaali- ja
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 31<br />
LIIKENNETURVALLISUUSTYÖ<br />
terveystoimi). Kasvatus- ja valistustavoitteet eri liikenneturvallisuuden kohderyhmille<br />
liittyvät erityisesti edellä mainittujen toimialojen tehtäviin, joten tässä<br />
joitakin erityisesti liikenneolosuhteisiin ja -ympäristöön liittyviä vastuita:<br />
- Onnettomuustilanne<br />
• seuranta ja tiedonvälitys muille hallintokunnille<br />
• onnettomuuksien analysointi ja onnettomuuksien tilastointi<br />
paikkatietomuodossa<br />
• korjaustoimenpiteiden edistäminen<br />
- Vaaranpaikkakartoitukset eri kohderyhmille<br />
• tärkeitä tilanteen tuntemiseksi<br />
• yhteistyö muiden hallintokuntien kanssa, teknisen toimen<br />
roolina tuottaa kartat ja analysoida tulokset<br />
- Valistusta lapsille, nuorille, aikuisille ja ikääntyneille tarvittaisiin,<br />
mutta se on tehtävä yhteistyössä muiden hallintokuntien<br />
kanssa; tekninen toimi voi tuottaa materiaalit<br />
Teknisen toimen rooliin kuuluu myös tarvittavien määrärahojen esittäminen,<br />
rakentamistoimenpiteiden perusteleminen ja saaminen kunnan talousarvioon.<br />
Samasta syystä liikenneturvallisuustyöryhmän toiminnan vakiinnuttaminen<br />
ja kehittäminen lienee johdonmukaisinta panna teknisen toimen vastuulle.<br />
3.5 Kuntakohtaiset painotukset lähitulevaisuudessa<br />
Kunnittain on sovittu (sovitaan!) seuraavista painopistealueista lähiajan toiminnassa<br />
liikenneturvallisuuden edistämiseksi Etelä-Pirkanmaan kunnissa.<br />
Seuraavassa on esitys kuntien keskinäiseksi työnjaoksi, joka liittyy valistustyöhön<br />
erityisten kohderyhmien parissa. Kunnat edistävät erityisesti oman<br />
kohderyhmänsä asioita ja esittelevät kehitettyjä menetelmiä ja saatuja tuloksia<br />
seudullisen liikenneturvallisuusryhmän puolivuosittain pidettävissä kokouksissa.<br />
Huom. Kohderyhmiin liittyen on joka kunnassa pohdittava, miten<br />
valistusta saadaan tehokkaasti suunnattua myös autoilijoille ja yleensä työssäkäyville<br />
ikäluokille.<br />
Ryhmän piirissä voitaisiin lisäksi esimerkiksi vuosittain järjestää opastettu<br />
opintomatka paikallisissa tai etäisemmissä kohteissa eri kulkumuodoilla.<br />
Tarkemmat KVT-ohjelmat on esitetty liitteenä 3. Kunkin kunnan rooliin kuuluisi<br />
lisäksi esitellä liikenneturvallisuustyönsä tavoitteita, menetelmiä ja tuloksia<br />
seudullisessa ohjausryhmässä.<br />
Konsultin ehdotus on, että jokaisessa kunnassa kunnan oma liikenneturvallisuustyöryhmä<br />
järjestää alkusyksyllä <strong>2007</strong> avoimen liikenneturvallisuusillan.<br />
Tavoitteita ovat ainakin seuraavat: ryhmä esittäytyy ja tulee tutuksi kuntalaisille,<br />
esitellään kunnan onnettomuustilannetta esimerkiksi Tiehallinnon tietojen<br />
pohjalta, ja suunnitellut (esimerkiksi tässä raportissa esitellyt) parannustoimet.<br />
Tämän lisäksi varataan riittävästi aikaa keskusteluun liikenneturvallisuusohjelman<br />
painotuksista, kuten tärkeimmistä kasvatuksen ja valistuksen<br />
kohderyhmistä. Millaista yhteistyötä voitaisiin käynnistää paikallisten tiedotusvälineiden<br />
(paikallislehdet ja –radioasemat) kanssa KVT-toimissa?
32 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
LIIKENNETURVALLISUUSTYÖ<br />
Tilaisuus tulee pitää illalla, jotta siihen saadaan edustus eri ikäryhmiltä ja eri<br />
elämäntilanteessa olevilta ja siten mahdollisimman monipuolista kuntalaisten<br />
omiin kokemukseen pohjautuvaa tietoa. Silloin myös eri kulkumuodot ovat<br />
todennäköisemmin edustettuina. Tilaisuus on hyvä järjestää ennen fyysisten<br />
toimenpiteiden kuten hidasteiden toteuttamista. Toimenpiteiden julkinen esittely,<br />
keskustelu ja perusteiden esittäminen parantaa niiden huomioarvoa ja<br />
hyväksyttävyyttä.<br />
Akaan KVT-suunnitelman painopisteet <strong>2007</strong>-08:<br />
- kevyen liikenteen toimenpidesuunnitelman ”kevyt päivitys”: esitettyjen<br />
toimenpiteiden läpikäynti kunnan liikenneturvallisuusryhmässä<br />
ja seudullisessa työryhmässä<br />
- kunnan virastojen (hallintokuntien) edustajien nimeäminen liikenneturvallisuusryhmään<br />
ja työnjaon määrittely<br />
- vanhusten vaaranpaikkakartoituksen tekeminen Viialan osalta<br />
- yhteistyökuvioiden tarkentaminen AKKU-projektin kanssa<br />
- liikenneturvallisuusteemojen esittely AKKU-projektin koordinoimissa<br />
vuosittaisissa kaupunkikonferensseissa<br />
Akaan erityinen tehtävä olisi tarkentaa työnjako kuntalaisten AKKU-projektin<br />
liikenneryhmän kanssa. Projektin ulkopuolinen rahoituksen jatkuminen selvinnee<br />
vuoden <strong>2007</strong> aikana. Näillä näkymin kansalaisaktiivisuus jatkuu kuitenkin<br />
siitä riippumatta.<br />
Kylmäkosken KVT-suunnitelman painopisteet <strong>2007</strong>-08:<br />
- Avoimen liikenneturvallisuusillan pitäminen kuntalaisille<br />
o Keskustelu tarvittavista kasvatus-, valistus- ja tiedotustoimista<br />
- vaaranpaikkakartoitus: kouluympäristön turvallisuuden kehittäminen<br />
(esimerkkinä Vaasan kaupunki)<br />
- Kylmäkosken vanhusneuvoston esityksestä kunnassa tehdään<br />
ikääntyneiden kannalta vaaranpaikkojen kartoitus ja parantamissuunnitelma
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 33<br />
LIIKENNETURVALLISUUSTYÖ<br />
Urjalan KVT-suunnitelman painopisteet <strong>2007</strong>-08:<br />
- Vanhusten vaaranpaikkakartoitus pyritään tekemään vuosien<br />
<strong>2007</strong>-2008 aikana<br />
- Avoimen liikenneturvallisuusillan pitäminen kuntalaisille<br />
o Keskustelu tarvittavista kasvatus-, valistus- ja tiedotustoimista<br />
o Keskustelu autoilijoille ja työssäkäyville suunnattavasta valistuksesta<br />
• Esim. tiedotusvälineiden käyttö, kolumnit ja onnettomuustietojen<br />
seuranta niissä<br />
• Liikenneturvallisuusvalistus työpaikoilla<br />
- Kasvatus ja valistus nuorisotiloissa ja -tapahtumissa:<br />
o pyöräilykypärän käytön tehostaminen<br />
o heijastimen käytön tehostaminen<br />
o alikulkujen käyttäminen<br />
o<br />
o<br />
kevyen liikenteen väylien käyttäminen<br />
kevyen liikenteen sääntöjen kertaaminen (pyöräilijän paikka,<br />
väistämissäännöt)<br />
Valkeakosken KVT-suunnitelman painopisteet <strong>2007</strong>-08:<br />
- Avoimen liikenneturvallisuusillan pitäminen kuntalaisille<br />
o Keskustelu tarvittavista kasvatus-, valistus- ja tiedotustoimista<br />
- ikääntyneiden vaaranpaikkakartoitus yhteistyössä Liikenneturvan<br />
kanssa; kartoituksen järjestäminen<br />
- Valkeakosken keskustan kevyen liikenteen väyläratkaisujen esittely<br />
ryhmälle ja ”testauttaminen” pyöräilijöinä, kävelijöinä jne.
34 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
LIIKENNEYMPÄRISTÖN PARANTAMISTOIMENPITEET<br />
4 LIIKENNEYMPÄRISTÖN<br />
PARANTAMISTOIMENPITEET<br />
4.1 Lähtökohdat<br />
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong>n painopisteistä, kevyt liikenne<br />
ja työikäinen väestö, on ensimmäinen liikenteessä haavoittuvin ja toinen<br />
autoilun kannalta aktiivisin liikkujaryhmä. Konfliktitilanteissa kevyt liikenne<br />
on selkeästi altavastaajan roolissa monista eri syistä. Kuva 13 osoittaa<br />
sen perusasian, että etenkin autojen ajonopeudella on merkittäviä vaikutuksia<br />
kevyen liikenteen turvallisuuteen ja mahdollisten onnettomuuksien vakavuuteen.<br />
Kuva 13<br />
Ajonopeuden vaikutus pysähtymismatkaan (Tielaitos. 2000. Taajamien<br />
nopeusrajoitusten suunnittelu. TIEL 2130017)<br />
Jalankulkijoiden kuoleman todennäköisyys kasvaa kuvan 14 s-käyrän mukaisesti,<br />
ja jo 60 km/h nopeudella ajavan auton alle jäänyt jalankulkija kuolee<br />
70 % todennäköisyydellä. Pelkästään nopeusrajoituksen 60 km/h laskeminen<br />
esimerkiksi rajoitukseen 50 km/h tarkoittaa sitä, että jalankulkijan riski<br />
kuolla onnettomuudessa on 30 % pienempi.<br />
Kuva 14<br />
Jalankulkijan kuolemanriski ajoneuvon nopeuden kasvaessa (Liikenneturva.<br />
1999. Ennakoivan ajamisen opas. Pidä pelivaraa.)
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 35<br />
LIIKENNEYMPÄRISTÖN PARANTAMISTOIMENPITEET<br />
4.2 Liikenneturvallisuuden huomioon ottaminen maankäytön<br />
suunnittelussa<br />
Liikenneturvallisuus on tärkeä näkökulma niin uusien alueiden suunnittelussa<br />
kuin täydennysrakentamisessakin. Maankäytön ja liikennejärjestelmän<br />
vuorovaikutteinen suunnittelu ottaa liikenneturvallisuuden huomioon eri toimintoja<br />
sijoiteltaessa. Liikennejärjestelmä on suunniteltava niin, että kenenkään<br />
ei tarvitse kuolla tai loukkaantua vakavasti liikenteessä.<br />
Maakuntakaava, aikajänne 10–30 vuotta<br />
Yleispiirteisissä kaavoissa (maakunta- ja yleiskaava) määritellään toimintojen<br />
sijoittelu. Sijoittelulla on vaikutusta turvallisuuteen onnettomuuksille altistumisen<br />
ja myös onnettomuuksien vakavuuden määräytymisen kautta. Maakuntakaavassa<br />
määritellään valtakunnan, maakunnan ja seudun kannalta<br />
lähtökohtia kuntien maankäytön suunnittelulle.<br />
Yleiskaava, aikajänne 5-20 vuotta<br />
Yleiskaavalla on keskeinen asema maankäytön ja yhdyskuntarakenteen ohjaamisessa.<br />
Yleiskaava ohjaa asemakaavoitusta ja siinä tehdäänkin liikenneturvallisuuden<br />
kannalta merkittäviä ratkaisuja.<br />
Yleiskaavoja on eritasoisia ja eri tarkkuudella laadittuja, mutta koko kuntaa<br />
koskevassa yleiskaavassa esitetään yleensä liikenneväylien toiminnallinen<br />
luokitus. Pääkohtia liikenneturvallisuuden kannalta ovat toimintojen sijoittelu,<br />
hajarakentamisen ohjaus, liikenneverkon jäsentely sekä toteuttamisen ajoitus.<br />
Maankäytön nykytilan selvittäminen on lähtökohta maankäytön suunnittelulle.<br />
Ensisijaisia ovat kevyen liikenteen yhteystarpeet ja niitä luovat toiminnot,<br />
kuten päiväkodit ja sairaalat. Lisäksi selvitetään autoliikennettä ja erikseen<br />
raskasta liikennettä synnyttävät kohteet. Liikenneverkon ominaisuuksien selvittämisessä<br />
tarkennetaan tietoja mm. liikennevirroista ja ongelmakohdista<br />
eriluokkaisilla teillä ja kaduilla sekä tietoja joukkoliikenteestä ja pysäköinnistä.<br />
Lähtötietoja täydennetään erilaisten mittausten, maastokäyntien, aloitteiden<br />
ja keskusteluiden perusteella. (Ympäristöministeriö. 2006. Liikenneturvallisuus<br />
kaavoituksessa. Ympäristöhallinnon ohjeita I/2006.)<br />
Nykytilaa arvioidessa analysoidaan liikenteellistä tilannetta kaava-alueen sisällä<br />
ja sen vaikutusalueella. Tähän kuuluu mm. liikkumistarpeiden tarkastelu<br />
matkojen luonteen ja suuntautumisen mukaan sekä liikenteen ja liikenneväylien<br />
turvallisuuden, toimivuuden ja vaikutusten tarkastelu. Maankäytön<br />
laajenemissuunnissa tarkastellaan yhdyskuntarakennetta mahdollisesti<br />
eheyttäviä alueita, joukkoliikennereittejä ja päivittäisten matkojen kohteita.<br />
(Ympäristöministeriö. 2006. Liikenneturvallisuus kaavoituksessa. Ympäristöhallinnon<br />
ohjeita I/2006.)<br />
Yleiskaavan vaikutusarviossa analysoidaan vielä toimintojen sijoittelua liikenteen<br />
muodostumisen kannalta, ajoneuvoliikenteen ja liikenneverkon ominaisuuksia,<br />
kevyen liikenteen ja joukkoliikenteen toimivuutta sekä muita liikennemuotoja.<br />
Lisäksi on arvioitava kaavan toteuttamisen realistisuus ajallisesti,<br />
erilaisten riskien kannalta ja rahoituksen kannalta. (Ympäristöministe-
36 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
LIIKENNEYMPÄRISTÖN PARANTAMISTOIMENPITEET<br />
riö. 2006. Liikenneturvallisuus kaavoituksessa. Ympäristöhallinnon ohjeita<br />
I/2006.)<br />
Asemakaava<br />
Asemakaavoituksen yhteydessä tarkastellaan jo yleiskaavoitusvaiheessa<br />
läpi käytyjä asioita yksityiskohtaisesti; kaavassa osoitetaan mm. liikenteen<br />
tilanvaraukset. Kaavan toteuttamiseen liittyen varmistetaan, että kaavan toteuttamisen<br />
aikajänne ja vaiheittain toteuttamisen edellytykset ovat selviä.<br />
Lisäksi varmistetaan kustannus- ja toteutusvastuut sekä sopimukset liikenne-<br />
ja maankäyttöratkaisujen toteutuksen keskinäisestä ajoituksesta. (Ympäristöministeriö.<br />
2006. Liikenneturvallisuus kaavoituksessa. Ympäristöhallinnon<br />
ohjeita I/2006.)<br />
4.3 Menetelmiä liikenneturvallisuuden parantamiseen<br />
Liikenneympäristön parantamisessa on nykyisen kaltaisilla valtion ja kuntien<br />
rahoitusmahdollisuuksilla pyrittävä halpoihin, mutta tehokkaisiin toimenpiteisiin.<br />
Lisäksi toimintaympäristössä on otettava huomioon myös muita tekijöitä,<br />
kuten ympäristö ja ihmiset, joten laajojen ratkaisujen toteuttaminen vaatii<br />
usein paljon valmistelevaa työtä.<br />
Hämeen tiepiiri on laatinut Pienten liikenneturvallisuushankkeiden tuotekuvaukset<br />
-ohjeen, jossa esitellään vaihtoehtoja ja vaatimuksia erilaisille liikenneturvallisuushankkeiden<br />
perusratkaisuille. Niitä sovelletaan pääosin olemassa oleville<br />
teille.<br />
Tässä luvussa esitellään menetelmiä yleisemmällä tasolla. Lisäksi esitellään<br />
mitoitusesimerkkejä ja ohjearvoja. Raportin lopussa ja liitteenä on esitetty<br />
työkaluja liikenneturvallisuustyöhön ja toimenpiteiden valintaan.<br />
4.3.1 Liikenteen rauhoittaminen<br />
Keskusta-alueiden liikennettä voidaan rauhoittaa mm. pysäköintikieltojen ja<br />
-rajoitusten avulla. Vilkkaille kevyen liikenteen alueille voidaan myös perustaa<br />
autottomia alueita tai kävelykatuja. Piha- ja hidaskadut rauhoittavat liikennettä<br />
asuinalueilla.<br />
Liikennettä voidaan rauhoittaa myös nopeuksia alentamalla, jolloin hyviä<br />
vaihtoehtoja ovat hidasteet. Vuonna 2006 on Tiehallinnossa aloitettu tutkimaan<br />
loivapiirteisten hidasteiden käyttöä (www.tiehallinto.fi/toyssyt). Kuvassa<br />
15 on esitetty esimerkkinä ympyränkaariyhdistelmätöyssy mitoitusnopeudella<br />
50 km/h. Raskaan ajoneuvon mitoitusnopeus töyssyllä on 35 km/h.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 37<br />
LIIKENNEYMPÄRISTÖN PARANTAMISTOIMENPITEET<br />
Kuva 15<br />
Esimerkki tanskalaisesta ns. ympyränkaariyhdistelmätöyssyn mitoituksesta<br />
(Vejdirektoratet – Vejregelrådet. 2004. Katalog over Typegodkendte<br />
bump).<br />
Tulokset ovat tähän asti olleet lupaavia hidaste- ja meluvaikutuksen osalta.<br />
Ajettaessa mitoitusnopeuksien mukaisesti hidastetyyppi on huomattavasti<br />
muita töyssytyyppejä parempi ajomukavuuden kannalta, myös raskaan liikenteen<br />
osalta. Lisäksi ensimmäiset talvikokemukset ovat olleet rohkaisevia.<br />
4.3.2 Liittymien ja katujaksojen parantaminen<br />
Ajoneuvoliikenteen nopeuksia voidaan alentaa liikennemerkkien, kuten nopeusrajoitusten<br />
avulla, kavennusten, sivuttaissiirtymien, töyssyjen sekä korotettujen<br />
suojateiden ja risteysalueiden avulla. Liikenneturvallisuutta ja liikenneympäristön<br />
turvallisuutta voidaan parantaa kehittämällä nykyistä ympäristöä<br />
korjaus- ja parannustoimenpiteiden avulla. Saneerauksessa noudatetaan<br />
samoja periaatteita kuin uusienkin alueiden suunnittelussa. Tavallisimpia<br />
toimenpiteitä ovat asuntokatujen läpiajokielto liikennemerkkien tai kiinteiden<br />
esteiden avulla, katujen yksisuuntaistaminen, pääkatuverkon selkeyttäminen,<br />
pääkatujen liittymien parantaminen, pysäköintirajoitukset, joukkoliikennekadut,<br />
kävelykadut, sekä nopeuksien rajoittaminen.<br />
Sivuttaissiirtymät (kuva 16) alentavat tehokkaasti liikenteen nopeuksia<br />
asuinalueilla, samalla ne parantavat ympäristön viihtyvyyttä. Siirtymät ovat<br />
hyvä vaihtoehtoehto hidasteille erityisesti kaduilla, joilla kulkee joukkoliikennettä,<br />
hidasteet ovat matkustajien kannalta epämiellyttäviä. Siirtymät soveltuvat<br />
käytettäväksi erityisesti nopeusrajoitusalueella 40–60 km/h.<br />
Kuva 16 Sivuttaissiirtymä.
38 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
LIIKENNEYMPÄRISTÖN PARANTAMISTOIMENPITEET<br />
Pääkatujen liittymiä voidaan parantaa mm. liikennevalojen, korokkeiden,<br />
kaistajärjestelyjen, kanavoinnin, kääntymiskieltojen, etuajooikeusjärjestelyjen<br />
ja tonttiliittymien vähentämisen avulla. Tonttiliittymiä voidaan<br />
yhdistellä, siten että pääkadun liittymien määrää voidaan vähentää.<br />
Liittymien porrastaminen parantaa liittymien turvallisuutta. Saarekkeiden rakentaminen<br />
liittymään lisää turvallisuutta ja laskee ajonopeuksia.<br />
Liittymätyyppien vaikutus turvallisuuteen on seuraavanlainen (Tiehallinto.<br />
2001. Tasoliittymät. TIEH 2100001-01 2001):<br />
• Pääsuunnassa kanavoitu liittymä on pääsuunnan turvallisuuden kannalta<br />
yleensä edullinen, mutta liittyvällä suunnalla onnettomuusriski<br />
saattaa kasvaa.<br />
• Avoimeen liittymään verrattuna liittymän kanavointi vähentää onnettomuusriskiä<br />
erityisesti nelihaaraliittymissä.<br />
• Nelihaaraliittymän onnettomuusaste on selvästi suurempi kuin kolmihaaraliittymän,<br />
etenkin jos pääsuunnan ajonopeudet ja liittyvän tien<br />
liikennemäärät ovat suuria. Nelihaaraliittymän porrastaminen alentaa<br />
onnettomuusriskiä.<br />
• Liikennevalojen vaikutus liikenneturvallisuuteen on tapauskohtainen.<br />
Yleensä valo-ohjaus vähentää risteämisonnettomuuksia, mutta esim.<br />
peräänajot voivat lisääntyä.<br />
• Kiertoliittymissä henkilövahinko-onnettomuusaste on oleellisesti pienempi<br />
kuin muilla tasoliittymätyypeillä.<br />
Kuvassa 17 on esitetty kiertoliittymän mitoituksen perusmuuttujat.<br />
Kuva 17 Kiertoliittymä (Tiehallinto. 2001. Tasoliittymät. TIEH 2100001–01).
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 39<br />
LIIKENNEYMPÄRISTÖN PARANTAMISTOIMENPITEET<br />
Tieympäristöä voidaan selkeyttää istutusten ja valaisimien sekä muiden kiinteiden<br />
rakenteiden avulla. Ne eivät kuitenkaan saa haitata näkemiä tai herättää<br />
liikaa huomiota. Istutukset viestittävät esim. siirtymisestä taajamaalueelle.<br />
Tien reuna-alueiden pehmentämisellä parannetaan liikenneturvallisuutta taajamien<br />
ulkopuolella. Tien reuna-alueilta poistetaan esteitä, kuten puita, loivennetaan<br />
luiskia, käytetään myötääviä valaisinpylväitä, käytetään tarkoituksenmukaisia<br />
turva-aitoja ja kaiteita ja panostetaan tien linjauksen suunnitteluun.<br />
4.3.3 Kevyen liikenteen turvallisuus<br />
Turvallinen kevyen liikenteen väylä on erotettu ajoradasta, on valaistu ja hyväkuntoinen,<br />
eikä siinä ole suuria pituuskaltevuuksia. Kevyen liikenteen turvallisuutta<br />
parantaa risteäminen ajoneuvoliikenteen kanssa eri tasossa, aina<br />
tämä ei kuitenkaan ole mahdollista ja turvallisuutta voidaan parantaa myös<br />
korotettujen suojateiden (kuva 18) ja keskisaarekkeiden avulla.<br />
Kuva 18<br />
Korotetun suojatien mitoitus a) kun kadulla ei ole linja-autoliikennettä<br />
ja b) kun kadulla on linja-autoliikennettä (Tielaitos. 1998. Kevyen liikenteen<br />
suunnittelu. TIEL 2130016.).<br />
Keskisaarekkeen minimileveys on 2,0 m ja suositeltu leveys 2,5 m. Suojatiet<br />
tulee merkitä suojatiemerkintöjen avulla, jotka on hyvä sijoittaa myös saarekkeeseen,<br />
jos saareke on leveä. Suojatiealueet on valaistava kirkkaasti.<br />
Kevyen liikenteen turvallisuutta voidaan parantaa erityisesti liikennemuotojen<br />
erottelulla, kevyen liikenteen väylä erotetaan selkeästi ajoradasta, lisäksi<br />
voidaan erottaa jalankulkijat ja pyöräilijät toisistaan. Erilliset kaistat vähentävät<br />
kevyen liikenteen konflikteja ja parantavat viihtyvyyttä. Erottelu on helppo<br />
tehdä esim. tiemerkintöjen avulla.<br />
Jalankulkija kulkee usein lyhintä reittiä, vaikka se ei olisikaan turvallisin. Kattava<br />
kevyen liikenteen verkosto parantaa turvallisuutta oikomistarpeen vähennyttyä.<br />
Koulujen ympäristössä kevyen liikenteen turvallisuuteen on kiinnitettävä<br />
erityistä huomiota.
40 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
LIIKENNEYMPÄRISTÖN PARANTAMISTOIMENPITEET<br />
4.3.4 Liikenteen ohjaustoimenpiteet<br />
Liikenneturvallisuutta voidaan parantaa selkeällä liikenteen ohjauksella, joka<br />
yksinkertaisimmillaan perustuu kattaviin liikennemerkkeihin, opasteisiin ja<br />
tie- ja katumerkintöihin. Liikennemerkkien oikealla sijoittelulla parannetaan<br />
niiden ymmärrettävyyttä ja varmistetaan näkyvyys. Liikennemerkkien suunnittelussa<br />
panostetaan merkkien sijoitteluun, tarpeeseen ja merkin välittämään<br />
informaatioon. Liikennemerkkien avulla viestitään liikkujille tieosan liikkumissäännöistä<br />
ja vältetään epäselviä tilanteita. Opasteilla pyritän ohjaamaan<br />
liikkuja määräpaikkaan mahdollisimman helposti ja suoraviivaisesti.<br />
Yläpuoliset opasteet auttavat valitsemaan oikean ajokaistan.<br />
Muuttuvat opasteet ja automaattinen nopeusvalvonta mahdollistavat liikenteen<br />
ohjauksen reaaliajassa. Esim. muuttuvilla nopeusrajoituksilla voidaan<br />
tasoittaa ruuhka-tilanteita ja muuttuvilla opasteilla voidaan ohjata liikennettä<br />
poikkeusjärjestelytilanteissa.<br />
4.3.5 Kunnossapito<br />
Näkemät vaikuttavat liikenneympäristön toimivuuteen ja turvallisuuteen. Näkemiä<br />
voidaan parantaa kunnossapidon avulla poistamalla näkemäesteitä<br />
kuten leikkaamalla pensasaitoja ja poistamalla talvella aurauksen aiheuttamia<br />
lumiesteitä. Talvella kunnossapidossa panostetaan auraukseen ja liukkaudentorjuntaan.<br />
Talvikunnossapito tulee ajoittaa ruuhka-aikojen ulkopuolelle<br />
ja kunnossapitoaikataulut määräytyvät teiden hoitoluokkien perusteella.<br />
Liikennemerkkien ja tiemerkintöjen kunto tulee tarkistaa säännöllisesti ja korjata<br />
mahdolliset puutteet.<br />
4.3.6 Esteettömyyden edistäminen liikkumisympäristössä<br />
Esteettömässä ympäristössä kaikille liikkujille turvataan tasapuoliset ja helppokulkuiset<br />
liikkumisratkaisut. Esteettömässä suunnittelussa on huomioitava<br />
mm. ikääntyvien, näkövammaisten, pyörätuolilla liikkuvien sekä muiden heikosti<br />
liikkuvien tarpeet. Esteetön ympäristö palvelee myös muita liikkujia, kuten<br />
lastenvaunujen, tai polkupyörän kanssa kulkevia. Rakennettu ympäristö<br />
on harvoin täysin esteetön. Uudiskohteisiin voidaan vaikuttaa suunnittelulla<br />
ja nykyisiin kohteisiin voidaan toteuttaa erilaisia korjaustoimenpiteitä. Esteettömyys<br />
voidaan toteuttaa myös keskeisillä liikkumisalueilla sijaitsevien esteettömien<br />
kulkureittien avulla.<br />
Kevyen liikenteen väylät<br />
Hyvä kevyen liikenteen verkosto on kattava, hyväkuntoinen, yhtenäinen,<br />
looginen ja turvallinen. Väylän tulee kulkea mahdollisimman suoraan eri kohteiden<br />
välillä eikä siinä saa olla jyrkkiä mäkiä. Selkeä opastus on osa loogista<br />
kevyen liikenteen verkostoa. Jalankulun ja pyöräilyn erottaminen lisää turvallisuuden<br />
tunnetta ja vähentää konfliktitilanteita. Kevyen liikenteen pääreiteillä<br />
suositellaan jalankulun ja pyöräilyn erottamista 0,2–0,5 metriä leveällä<br />
erotteluraidalla, joka voidaan toteuttaa esim. erilaisilla kiveyksillä.<br />
Esteettömyyttä voidaan parantaa jakamalla pitkät kaltevat osuudet lyhyempiin<br />
porrasmaisiin osuuksiin. Kaltevan osan reunaan voidaan rakentaa kaitei-
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 41<br />
LIIKENNEYMPÄRISTÖN PARANTAMISTOIMENPITEET<br />
ta, esteettömälle väylälle voidaan myös toteuttaa penkeillä varustettuja lepotasanteita.<br />
Penkkejä on hyvä olla myös muualla kuin nousujen ja laskujen<br />
yhteydessä. Liian suuret sivukaltevuudet voivat aiheuttaa ongelmia joillekin<br />
liikkujille. Tasainen päällyste on esteettömyyden kannalta tärkeää ja siksi<br />
myös huolto ja kunnossapito ovat suuressa osassa kevyen liikenteen väylillä.<br />
Kadunkalusteet, opasteet, valaisinpylväät, roska-astiat, viherrakenteet sekä<br />
muut kiinteät esteet tulee sijoittaa väylän ulkopuolelle tai ainakin merkitä ohjaavalla<br />
pintamateriaalilla. Kun esteet on sijoitettu väylän suuntaisesti, on<br />
niillä samalla ohjaava vaikutus ja niiden viereen jää suoraviivainen esteetön<br />
kulkureitti.<br />
Esteettömyyden kannalta keskeisiä mitoitusarvoja suunnittelun tueksi (Tielaitos.<br />
1998. Kevyen liikenteen suunnittelu. TIEL 2130016.):<br />
• Pituuskaltevuus 0,5-5 %, tyydyttävä arvo 6-8 %<br />
• Sivukaltevuus 2 %<br />
• Väylän leveys 2,3 m, jotta koneellinen puhtaanapito on mahdollista<br />
• Tilapäinen minimileveys on 1,5 m<br />
• Tasainen, kova ja luistamaton päällyste<br />
Alikulut<br />
Turvallisin tapa ylittää ajoneuvoliikenne on tehdä se eri tasossa ja esteettömyyden<br />
kannalta paras vaihtoehto on alikulku. Turvallinen alikulku on hyvin<br />
valaistu ja avara. Alikulku tulee sijoittaa loogiseksi osaksi kevyen liikenteen<br />
verkkoa, eikä se saa aiheuttaa suuria pituuskaltevuuksia.<br />
Alikulun mitoitusarvoja (Tiehallinto. 2002. Tierakenteen suunnittelu ja mitoitus.<br />
Tiehallinnon selvityksiä 7/2002.):<br />
• Vapaa korkeus 2,8 m<br />
• Vähimmäisleveys 2,5 m<br />
• Näkemävaatimus 12–15 m<br />
Suojatiet<br />
Suojatien tulee olla helposti havaittavissa, jotta liikkuja tiedostaa siirtyvänsä<br />
kevyen liikenteen väylältä ajoradalle. Erottelu voidaan tehdä reunakiveyksen<br />
avulla, mikä kuitenkin hankaloittaa joidenkin liikkumista. Reunakiven korkeuden<br />
tulee olla 30–40 mm ja suojatien reunassa täytyy olla vähintään 90 cm<br />
leveä luiskattu reunakiven osuus. Luiskattua reunakiveä (kuva 19) tulee<br />
käyttää myös pyörätien yhteydessä.<br />
Kuva 19<br />
Suojatien luiskatun reunakiven mitoitusarvoja. (Tielaitos. 1998. Kevyen<br />
liikenteen suunnittelu. Tielaitoksen julkaisu TIEL 2130016.)
42 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
LIIKENNEYMPÄRISTÖN PARANTAMISTOIMENPITEET<br />
Suojatie voidaan merkitä opaslaattojen ja varoitusalueiden avulla. Varoitusalueet<br />
voidaan toteuttaa esim. erilaisen kiveyksen tai ritilän avulla, näitä voidaan<br />
käyttää myös ohjaamiseen. Näkövammaisten kannalta on tärkeää että<br />
suojatie alkaa kevyen liikenteen väylän reunasta suorassa kulmassa. Valaistus<br />
parantaa kevyen liikenteen turvallisuutta suojateillä. Suojatien maalauksen<br />
värikontrastin tulee olla voimakas ja suojatie on suositeltavaa osoittaa<br />
liikennemerkein ja tiemerkinnöin. Suojatiemerkki tulee sijoittaa suojatiemerkinnän<br />
reunaan 0,5 m ajoradan reunasta, jolloin se palvelee parhaiten näkövammaisia.<br />
Jos suojatie on valo-ohjattu, tulee painonappi sijoittaa siten että<br />
sitä voidaan talvellakin painaa pyörätulista käsin.<br />
Pysäköintialueet<br />
Liikuntaesteisten pysäköintipaikat tulee sijoittaa siten että niistä on helppo<br />
liikkua palvelukohteeseen, usein oviaukon läheisyyteen. Paikat tulee myös<br />
mitoittaa normaalia pysäköintipaikkaa leveämmäksi ja niiden taakse tulee<br />
jättää riittävästi tilaa auton lastausta varten. Vähimmäisleveyden täytyy olla<br />
3,6 m ja pituuden 5,0 m. Liikuntaesteisten pysäköintipaikat tulee merkitä selkeästi<br />
sekä maassa olevin maalimerkinnöin, että seinään kiinnitetyllä tunnuksella.<br />
Julkisilla pysäköintialueilla tulee olla vähintään kaksi liikuntaesteisten<br />
pysäköintipaikka jokaista alkavaa 50 normaalia autopaikkaa kohden.<br />
Joukkoliikennepysäkit<br />
Joukkoliikennepysäkit palvelevat joukkoliikenteen käyttäjiä, niiden täytyy olla<br />
helposti tunnistettavissa ja erottua selkeästi muusta ympäristöstä. Pysäkeille<br />
on oltava selkeät, turvalliset ja helppokulkuiset kevyen liikenteen yhteydet.<br />
Polkupyöräliikenne suositellaan ohjattavaksi joukkoliikennepysäkin takaa.<br />
Esteettömällä pysäkillä tulee olla riittävästi odotustilaa ja riittävän suuri kulkutila<br />
katoksen ympärillä. Korotetulta pysäkiltä on helpompi nousta ajoneuvoon,<br />
korokkeen vieressä tulee olla selkeästi erottuva varoitusalue.<br />
Pysäkkialueen mitoitusarvot ovat seuraavanlaisia (Tiehallinto. 2002. Joukkoliikenne<br />
tiensuunnittelussa – opas tiehankkeen suunnittelijalle. TIEH<br />
2100013–02.):<br />
• Katoksen seinärakenteiden ja ajoradan reunan välisen odotusalueen<br />
leveys 2,25 m<br />
• Katoksen ympärillä vähintään 0,9 m vapaata kulkutilaa, suositus<br />
1,5 m<br />
• Korotetun pysäkin reunatuen korkeus 160–200 mm<br />
• Pysäkkisyvennyksen reunatuen korkeus 100–120 mm<br />
• Varoitusalueen leveys 300 mm ja selkeästi erottuva kontrasti<br />
Pysäkkialueet tulee varustaa sadekatoksella, opasteilla, istuimilla ja roskaastialla.<br />
Hyvin varustetulla pysäkillä on selkeästi näkyvissä aikataulutiedot,<br />
jotka parantavat joukkoliikenteen käytettävyyttä. Pysäkkialueet tulee myös<br />
valaista kirkkaasti. Pysäkit tulee toteuttaa siten että niistä on hyvät näkemät.<br />
Joukkoliikennepysäkin yhteydessä oleva pyöräpysäköintimahdollisuus parantaa<br />
kevyen liikenteen turvallisuutta ja viihtyvyyttä.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 43<br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
5 TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
5.1 Toteuttamisohjelman lähtökohdat<br />
Tässä luvussa ehdotetut toimenpiteet perustuvat onnettomuusanalyysiin,<br />
asukaskyselystä saatuun palautteeseen sekä maastokäynteihin. Monet ehdotetuista<br />
hankkeista ovat luonteeltaan sellaisia, jotka on kunnan tarpeen<br />
toteuttaa yhteistyössä Tiehallinnon kanssa. Osa liikenneympäristön puutteisiin<br />
liittyvistä toimenpide-ehdotuksista sisältyy jo käynnissä oleviin tai lähiaikana<br />
toteutettaviin kuntien ja Tiehallinnon hankkeisiin.<br />
Ongelmakohteille on ehdotettu mahdollisuuksien mukaan tehtäväksi pieniä,<br />
tehokkaita ja halpoja toimenpiteitä, jotka ottavat huomioon kuntien ja Tiehallinnon<br />
rahoitustilanteen. Asukaskyselyn tulokset jaettiin kunnille niiden analysointia<br />
ja mahdollista toimenpiteiden jatkosuunnittelua varten.<br />
Valtakunnallisten ja läänikohtaisten tavoitteiden sekä aikaisemmin raportissa<br />
esiteltyjen seudullisten analyysien perusteella tärkeä kehittämiskohde suunnittelualueella<br />
on henkilövahinkoon johtaneiden onnettomuuksien vähentäminen<br />
varsinkin yksittäis-, kohtaamis- ja kevyen liikenteen onnettomuuksien<br />
osalta. Liikenneympäristön parantamisen painopistealueita tässä työssä<br />
ovat:<br />
• Kevyen liikenteen olosuhteiden parantaminen<br />
• Nopeuksien hillitseminen<br />
• Valtatien 9 liikenneturvallisuuden parantaminen kokonaisuudessaan<br />
Toimenpide-ehdotuksissa huomioidaan erityisesti esteettömyyden toteutuminen<br />
ja kunnossapidon vaatimukset. Toimenpiteet on jaettu kolmeen ohjeelliseen<br />
luokkaan kiireellisyyden ja toteuttamistavan mukaan:<br />
I. toteutus vuosien <strong>2007</strong>–2009 aikana<br />
II. toteutus vuosien 2010–2012 aikana<br />
III. toteutus 2013 jälkeen<br />
Pienet, halvat ja tehokkaat toimenpiteet on pyritty listaamaan I. luokkaan.<br />
Kappaleessa 5.3 esitellään toimenpiteet näissä luokissa. III. luokkaan on<br />
myös listattu esimerkiksi Tiehallinnon selvityksissä priorisoituja kevyen liikenteen<br />
väylähankkeita, joiden toteutusajankohdasta ei ole varmuutta.<br />
Pääosa toimenpiteistä kohdistuu kuntien katuverkolle tai jo meneillään oleviin<br />
liittyy suurempiin kehityshankkeisiin. TARVA-tarkastelut on tehty I ja II -<br />
luokkien kohteille, joiden toteuttaminen on todennäköisintä lähitulevaisuudessa,<br />
sekä erikseen III-luokan kohteille. I ja II -luokkien kohteista merkittäviä<br />
vaikutuksia TARVA-laskennoissa on lähinnä kiertoliittymän ja kevyen liikenteen<br />
väylän rakentamisella. Laskennallinen henkilövahinkoon johtaneiden<br />
onnettomuuksien vähenemä on 0,03 henkilövahinkoon johtanutta onnettomuutta<br />
vuodessa, ja luku ei sisällä vt 9:lle tehtäviä toimenpiteitä. Toimenpiteet<br />
pyrkivät vähentämään onnettomuuksia, mutta myös parantamaan koettua<br />
turvallisuutta. III-luokan toimenpiteillä laskennallinen vähenemä oli 0,005<br />
henkilövahinkoon johtanutta onnettomuutta vuodessa.
44 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
5.2 Tiepiirin kehittämissuunnitelmat ja käynnissä olevat hankkeet<br />
Onnettomuusanalyysin perusteella ongelmalliseksi havaittu valtatie 9 on<br />
määritelty kuuluvaksi valtakunnalliseen tiestön runkoverkkoon välillä Turku-<br />
Jyväskylä. Tämän suunnitelman laatimisen aikaan on käynnissä valtatien<br />
parantaminen Tipurin ja Nuutajärven välillä (Kylmäkoski-Urjala), mikä vähentää<br />
osaltaan kohtaamisonnettomuuksia ja myös muita vaaratilanteita. Osuudelle<br />
on jo rakennettu tai rakenteilla eritasoliittymät Urjalan ja Tipurin kohdalle.<br />
Hanke käsittää seuraavat toimenpiteet:<br />
• Nykyisen Nuutajärven ohituskaistan varustaminen keskikaiteella<br />
• Uusi ohituskaistapari Urjalan keskustasta Tampereelle päin, keskelle<br />
uusi eritasoliittymä<br />
• Liittymien yhdistäminen mahdollisimman vähiin<br />
• Väistötiloja rakennetaan vilkkaimpiin liittymiin<br />
• Valaistuksen lisääminen muutamissa kohdissa<br />
• Kylmäkosken keskustasta etelään päin rakennetaan muutama sata<br />
metriä kevyen liikenteen väylää<br />
Kuvassa 20 esitetään Tiehallinnon Hämeen tiepiirin vuosien <strong>2007</strong>–2011 tiehankkeet,<br />
jotka perustuvat Hämeen tiepiirin Toiminta- ja taloussuunnitelmaan<br />
kyseisille vuosille. Mukana tässä ovat myös rakenteen parantamishankkeet,<br />
jotka omalta osaltaan vähentävät teiden huonosta kunnosta syntyviä<br />
liikenneturvallisuusriskejä.<br />
Kuva 20<br />
Hämeen tiepiirin tiehankkeet Etelä-Pirkanmaan alueella vuosina<br />
<strong>2007</strong>–2011.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 45<br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
Hankkeiden sisältö kustannusarvioineen on taulukon 4 mukainen.<br />
Taulukko 3<br />
Hämeen tiepiirin tiehankkeet <strong>2007</strong>–2011 (Hämeen tiepiiri. Toimintaja<br />
taloussuunnitelma <strong>2007</strong>–2011.).<br />
Kustannus-<br />
Nro Tie Sisältö Kunta<br />
arvio, €<br />
VALTAKUNNALLISET TEEMAHANKKEET <strong>2007</strong><br />
3029 9 Lehmussuon eritasoliittymä Urjala 4 500 000<br />
PERUSTIENPIDON HANKKEET <strong>2007</strong><br />
Peruskorjaukset<br />
1086 284<br />
7<br />
Sotkia-Toijala, päällystetyn<br />
tien rakenteen parantaminen<br />
PERUSTIENPIDON HANKKEET 2008–2011<br />
Peruskorjaukset<br />
1089 284 Koijärvi-Huhti, päällystetyn tien<br />
rakenteen parantaminen<br />
374 284<br />
7<br />
Kurisjärven kevyen liikenteen<br />
järjestelyt välillä Turun rata-<br />
Hakalantie sekä radan tasoristeyksen<br />
poistamisen aiheuttamat<br />
tie- ja siltajärjestelyt<br />
Laajennusinvestoinnit<br />
381 9 Kylmäkosken ja Urjalan kohdan<br />
liittymä- ja sujuvuusjärjestelyt<br />
Kylmäkoski,<br />
Toijala<br />
200 000<br />
Urjala 900 000<br />
(Forssa)<br />
Toijala 200 000<br />
Kylmäkoski,<br />
Urjala<br />
1 500 000<br />
Urjalankylän kohdalle (mt 230) ollaan Tiehallinnon toimesta laatimassa<br />
suunnitelmaa noin 1,3 kilometrin pituisesta kevyen liikenteen väylästä Urjalankylän<br />
koululta Rantakartanontien liittymään. Suunnitelman toteuttamisesta<br />
ei ole vielä varmuutta. Kyseistä maantietä koskevat kevyen liikenteen<br />
hankkeet ovat tiepiirin kevyen liikenteen tarveselvityksessä priorisoitu sijalle<br />
205 ja 231.<br />
Viialassa on aloitettu tiepiirin toimesta Rasin koulun kevyen liikenteen yhteyden<br />
tie- ja rakennussuunnitelman laatimisen Rautatienkadulla Toijalantien ja<br />
Varrasniementien välillä.<br />
5.3 Akaan liikennejärjestelyt<br />
Toimenpiteet ja niiden kustannusarviot on esitetty kartalla liitteessä 4 ja ehdotetut<br />
nopeusrajoitusalueet liitteessä 6.<br />
Toijala<br />
I.<br />
Toijalan keskusta-alueen kevyen liikenteen väyläverkosto havaittiin sekä<br />
asukaspalautteen että maastokäyntien perusteella puutteelliseksi. Ongelmakohtia<br />
ovat etenkin Sontulantie ja siihen liittyvät kadut, kuten Kirkkotie ja<br />
Meijerintie. Nämä kadut ovat mm. koululaisten jokapäiväisessä käytössä.<br />
Sontulantiellä (kuva 21) levennetään kevyen liikenteen väylää, kuitenkin si-
46 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
ten, että ajoradalle jää tilaa 6-7 metriä. Lisäksi tien eteläpuolen kevyen liikenteen<br />
yhteyden täydentämismahdollisuus kirkkotorin ja urheilukentän välillä<br />
tulee tutkia.<br />
Kuva 21<br />
Sontulantien kevyen liikenteen väylää levennetään.<br />
Sontulantiellä parannetaan myös kevyen liikenteen ylitysturvallisuutta keskisaarekkeilla<br />
ja hidastetöyssyillä. Tieosalla ei ole sattunut vakavia onnettomuuksia,<br />
mutta pyrkimyksenä on muuttaa tietä katumaisemmaksi ja parantaa<br />
etenkin koettua turvallisuuden tunnetta vähentämällä autojen nopeuksia.<br />
Kiireellisin kohde on Sontulantien ja Asemantien liittymä Ylpön pihan päiväkodin<br />
kohdalla.<br />
Sontulantiehen yhtyvällä Meijerintiellä (kuva 22) parannetaan etenkin koululaisten<br />
liikkumisturvallisuutta sijoittamalla suojatie lähemmäksi koulun pihan<br />
sisäänkäyntiä ja korottamalla sitä. Samassa yhteydessä rakennetaan kevyen<br />
liikenteen yhteys Sikosuon kevyen liikenteen väylältä Arvo Ylpön koululle.<br />
Kuva 22<br />
Meijerintiellä parannetaan kevyen liikenteen turvallisuutta.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 47<br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
Keskustan alueella on myös paljon epävirallisia kulkureittejä, joita on tarpeen<br />
kunnostaa virallisiksi kevyen liikenteen väyliksi. Monet yhteyksistä ovat varsinkin<br />
koululaisten käyttämiä oikopolkuja. Kevyen liikenteen väyläverkostossa<br />
on myös selkeitä puutteita tai epäjatkuvuuskohtia. Esimerkiksi Kurisjärventiellä<br />
koulun kohdalla on tarpeen rakentaa kevyen liikenteen yhteys yhtenäiseksi.<br />
Toijalan taajama-alueella on tehty vuonna 2002 kevyen liikenteen tarveselvitys,<br />
joka on syytä nostaa jälleen esille ja tarpeen mukaan päivittää. Suunnittelussa<br />
on erityisen tärkeätä huomioida kevyen liikenteen verkoston yhdistävyys<br />
ja jatkuvuus. Asukkaiden käyttämät useat epäviralliset reitit on tarpeen<br />
mukaan syytä muuttaa virallisiksi.<br />
Toijalan keskustan liikennejärjestelyitä on parannettu viime vuosina. Ongelmia<br />
oli kuitenkin havaittavissa suojateiden toteutuksessa Alventiellä. Kirkkotorin<br />
kohdalla nykyinen epäloogisessa paikassa sijaitseva suojatie poistetaan<br />
(kuva 23). Suojatietä siirretään torin kehittämissuunnitelman mukaisesti<br />
Kylmäkosken suuntaan.<br />
Kuva 23<br />
Suojatietä siirretään Alventiellä Kirkkotorin kohdalla Kylmäkosken<br />
suuntaan (kuvassa oikealle).<br />
Kirkkotorin alueen muissa uusituissa suojateissä huonosti havaittavat ja esteettömyyden<br />
kannalta ongelmalliset pintamateriaalit (nupukivi) tulee vaihtaa<br />
(kuva 24). Samalla näiden suojateiden korotukset tulee muotoilla uudestaan<br />
yhdessä keskisaarekkeiden kanssa.<br />
Kuva 24<br />
Suojateiden ja keskisaarekkeiden toimivuutta, havaittavuutta ja esteettömyyttä<br />
parannetaan. Kuva Alventieltä.
48 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
Rapusaarentielle lisätään kevyen liikenteen keskisaareke Hämeentien liittymään<br />
(kuva 25). Samalla hillitään geometrisin muutoksin nykyisen loivakulmaisen<br />
liittymän aiheuttamaa varomatonta ajokäyttäytymistä etenkin Rapusaarentien<br />
suunnalta Hämeentielle tultaessa.<br />
Kuva 25<br />
Rapusaarentie jäsennetään uudestaan Hämeentien liittymäalueella ja<br />
kevyen liikenteen ylitysmahdollisuuksia parannetaan.<br />
Rautatien ylittävän ns. miljoonasillan, Hämeentien ja Satamatien muodostamasta<br />
liittymäalueesta on kunnassa laadittu suunnitelma vuonna 2004 yhteistyössä<br />
Hämeen tiepiirin kanssa. Suunnitelmassa esitetään kiertoliittymän<br />
rakentamista Hämeentien ja Satamatien liittymään, johon myös miljoonasillan<br />
kaikki liikenne ohjattaisiin katkaisemalla Viialan suuntainen ramppi. Tällöin<br />
kuvan 26 ramppi säilyisi toiminnassa.<br />
Kuva 26<br />
Hämeentielle laskevista miljoonasillan rampeista poistetaan toinen<br />
ajoneuvoliikenteen käytöstä.<br />
Raportin liikennemäärätarkasteluiden perusteella suurin liikenne tulee kuitenkin<br />
Viialan suunnalta, joten tässä raportissa suositellaan Viialan suuntaisen<br />
rampin jättämistä käyttöön.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 49<br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
II.<br />
Alventien ja Kurisjärventien liittymässä (kuva 27) esiintyy asukaspalautteen<br />
mukaan ruuhkaongelmia lähellä toisiaan sijaitsevien porrastettujen liittymien<br />
ja ison marketin aiheuttaman liikenteen takia. Liittymäalue on geometrialtaan<br />
hankala, mm. porrastetun Holkerintien liittymän kääntymiskaista oikealle<br />
alkaa keskeltä edellistä Kurisjärventien liittymää. Liittymä on suunniteltu<br />
varustettavaksi liikennevaloilla. Kunnan tulisi tehdä kohdasta liikenneverkkoselvitys<br />
ja sen pohjalta jatkosuunnittelua liittymäalueen geometrian parantamiseksi.<br />
Kuva 27<br />
Alventien ja Kurisjärventien liittymään on kaavailtu liikennevaloja.<br />
Tämän liittymän ja Holkerintien liittymän muodostama kokonaisuus<br />
on tarpeen uudistaa geometrian osalta.<br />
Kirkkotorilta pohjoiseen kulkeva Valtatie parannetaan Myllytien ja Kirkkotorin<br />
väliltä (kuva 28). Kadulla tehdään itäpuoleisen kevyen liikenteen väylän leventäminen<br />
sekä ajoradan ja pysäköinnin selkeyttäminen. Katujaksolla hyödynnetään<br />
saman kadun jo parannettujen osuuksien tapaan eri pintamateriaaleja<br />
liikenneympäristön jäsentämisessä ja pehmentämisessä.<br />
Kuva 28<br />
Valtatien liikennejärjestelyitä parannetaan kokonaisuudessaan Myllytien<br />
ja Kirkkotorin välillä.
50 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
Äyköntien varrella sijaitsee koulu ja kerrostaloasutusta, ja se on kokoojakatu<br />
ja toinen Nahkialan läpikulkuväylistä (kuva 29). Kadulle on tarpeen laatia parantamissuunnitelma,<br />
joka sisältää kevyen liikenteen väylän.<br />
Kuva 29<br />
Äyköntielle tulee selvittää kevyen liikenteen väylän rakentamismahdollisuus.<br />
III.<br />
Sontulantien kevyen liikenteen väylä tulee jatkaa Kylmäkosken puolelle Sontulan<br />
koululle asti, jotta Sontulasta on olemassa turvallinen yhteys lähimpään<br />
palvelukeskukseen Toijalaan. Sontulan kylän kevyen liikenteen väylä on<br />
Hämeen tiepiirin tarveselvityksessä sijalla 110.<br />
Viiala<br />
I.<br />
Valtakadun kiertoliittymien keskikasvusto on aiheuttanut usean palautteen<br />
mukaan vaaratilanteita. Kasvillisuutta vähennetään reunoilta, jotta muun liikenteen<br />
havaittavuus paranee (kuva 30).<br />
Kuva 30<br />
Valtakadun kahdesta kiertoliittymästä vähennetään korkeaa kasvillisuutta<br />
keskustan reunoilta, jotta liikenteen havaittavuus paranee.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 51<br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
Keskuskadun eteläpäässä ovat ongelmana matalaksi jääneet hidastetöyssyt<br />
(kuva 31). Hidastetöyssyjen vaikutusta parannetaan korottamalla niitä.<br />
Kuva 31<br />
Keskuskadun eteläpään hidastetöyssyjä muotoillaan uudestaan niiden<br />
vaikutuksen parantamiseksi.<br />
II.<br />
Toijalantien (mt 303) eteläpuolelle Kuoponraitilta Varrasniementien liittymään<br />
rakennetaan noin 30 metrin pituinen uusi kevyen liikenteen yhteys<br />
(kuva 32). Nykyisellään kadun ylitys tien pohjoispuoleiselle kevyen liikenteen<br />
väylälle on vaarallista idän suuntaan huonon näkyvyyden vuoksi. Pikaisena<br />
toimenpiteenä voidaan pyrkiä tekemään puuston ja pensaiden raivauksia<br />
näkyvyyden parantamiseksi idän suuntaan.<br />
Kuva 32<br />
Toijalantien eteläpuolelle rakennetaan 30 metriä kevyen liikenteen<br />
väylää.<br />
Keskustan pohjoispuolella Riitiäläntien kevyen liikenteen väylän jatkaminen<br />
Suopursuntielle on tiepiirin kevyen liikenteen tarveselvityksessä priorisoitu<br />
sijalle 60.<br />
5.4 Kylmäkosken liikennejärjestelyt<br />
Toimenpiteet ja niiden kustannusarviot on esitetty kartalla liitteessä 4 ja ehdotetut<br />
nopeusrajoitusalueet liitteessä 6.
52 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
I.<br />
Tipurin eritasoliittymään Tampereen suunnalta tultaessa Vanhan Maantien<br />
liittymässä madalletaan maapengertä, jotta näkyvyys vasemmalle Kylmäkosken<br />
suuntaan paranee.<br />
Sontulantien mahdollisiin ylinopeuksiin puututaan rakentamalla tielle kolme<br />
loivapiirteistä hidastetöyssyä: taajamaporttien kohdalle ja yksi niiden välille<br />
(kuva 33).<br />
Kuva 33<br />
Sontulantielle rakennetaan loivapiirteiset hidastetöyssyt huonohkosti<br />
erottuvien taajamaporttien kohdalle sekä yksi niiden väliselle osuudelle.<br />
Nykyiset keskisaarekkeet eivät juuri vaikuta ajonopeuksiin, ja ne koetaan<br />
kapeutensa takia turvattomiksi. Suositeltavaa olisi muuttaa nykyisten keskisaarekkeiden<br />
(3 kpl) geometriaa parantamalla niitä 2,0–2,5 metriä leveiksi,<br />
jolloin on tarpeen myös leventää ajorataa näillä kohtaa.<br />
II.<br />
Bussipysäkin aluetta levennetään Tipurissa polkupyörien säilytyksen helpottamiseksi.<br />
III.<br />
Sontulantien kevyen liikenteen väylä on Hämeen tiepiirin kevyen liikenteen<br />
tarveselvityksessä priorisoitu sijalle 110.<br />
5.5 Urjalan liikennejärjestelyt<br />
Toimenpiteet ja niiden kustannusarviot on esitetty kartalla liitteessä 4 ja ehdotetut<br />
nopeusrajoitusalueet liitteessä 6.<br />
I.<br />
Huhdintie on koettu ongelmalliseksi ylinopeuksien ja osin myös tietä käyttävän<br />
raskaan liikenteen vuoksi. Huhdintien eteläpäästä alkavalla Forssantiellä<br />
sattui 2001–2005 välillä yksi kuolemaan johtanut polkupyöräonnettomuus.<br />
Kevyen liikenteen ylitysturvallisuutta parannetaan neljällä kevyen liikenteen
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 53<br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
keskisaarekkeella, ja niiden lisäksi kahden saarekkeen yhteyteen rakennetaan<br />
bussitöyssyt.<br />
Kuva 34<br />
Huhdintielle rakennetaan suojateiden keskisaarekkeita ja bussitöyssyjä<br />
parantamaan koettua turvallisuutta ja vähentämään nopeuksia.<br />
Huhdin alueella rakennetaan lisäksi korotettu liittymäalue Mikkolankankaantien<br />
ja Ahventien liittymään. Lisäksi Yhteiskouluntiellä Veilikujan ja Ratapihantien<br />
liittymien näkemiä parannetaan kasvillisuuden raivauksin.<br />
Urjalan keskustassa sijaitsevan marketin pihan kevyen liikenteen väylä (kuva<br />
35) parannetaan sellaiseksi, että autot ja kevyt liikenne on selkeästi erotettu.<br />
Parannus toteutetaan kaupungin suunnitelmien mukaan tekemällä<br />
reunakiveys kevyen liikenteen väylälle.<br />
Kuva 35<br />
Marketin parkkipaikan sisääntulon hahmotettavuutta parannetaan.<br />
Lisäksi Urjalantielle rakennetaan ja parannetaan kevyen liikenteen väylää<br />
Salmentieltä Tampereentien liittymään asti. Lisäksi tämän suunnitelman laatimisen<br />
aikaan on käynnissä vt;n 9 ja Salmentien parantaminen.
54 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
II.<br />
Keskustan pääkadun Urjalantien siirtämisestä Tampereentien liittymän kohdalla<br />
pohjoisemmaksi on laadittu suunnitelma (Laukeelan keskustaprojekti).<br />
Samalla poistuu liittymässä olevien liikkeiden pysäköinnin pääkadun liikenteelle<br />
aiheuttama ongelma (kuva 36).<br />
Kuva 36<br />
Urjalantie siirretään suunnitelman mukaisesti Tampereentien liittymän<br />
kohdalla pohjoisemmaksi ja Tampereentie lännemmäksi.<br />
Valtatien 9 parantamisen yhteydessä poistuu Tampereentien liittymä vt 9:lle<br />
(siirtyy pohjoisemmaksi).<br />
Huhdissa on lisäksi tarpeen uusia Heikki Lehtosentien päällyste, joka on<br />
vaarallisen huonossa kunnossa.<br />
III.<br />
Punkalaitumentielle vt 9:n eritasoliittymän länsipuolelle on tarpeen rakentaa<br />
kevyen liikenteen yhteys nykyistä ja tulevaa maankäyttöä tukemaan. Tarve<br />
on huomioitu myös tiepiirissä, mutta tarveselvityksessä kohteen toteuttamisen<br />
järjestysnumero on 231. Punkalaitumentien kevyen liikenteen väylä Urjalankylän<br />
kohdalla on myös tarveselvityksessä vasta sijalla 205, mutta<br />
suunnitelmien laatiminen on jo käynnistetty Hämeen tiepiirin toimesta.<br />
5.6 Valkeakosken liikennejärjestelyt<br />
Toimenpiteet ja niiden kustannusarviot on esitetty kartalla liitteessä 4 ja ehdotetut<br />
nopeusrajoitusalueet liitteessä 6.<br />
I.<br />
Kaapelintiellä Naakan koulun kohdalla suojatie siirretään itään päin Monontien<br />
liittymän yhteyteen (kuva 37). Kaapelintien kuperaa taitetta ja Juhannusvuorentien<br />
liittymäaluetta leikataan alemmaksi siten, että näkyvyys mäen<br />
kohdalla paranee eri suunnista tultaessa.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 55<br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
Kuva 37<br />
Naakan koulun suojatietä Kaapelintiellä siirretään ja kuperaa taitetta<br />
leikataan näkyvyyden parantamiseksi.<br />
Kalmistonkadun ja Sääksmäentien liittymässä parannetaan liittymäalueen<br />
hahmotettavuutta ja kevyen liikenteen ylitysturvallisuutta mm. siirtämällä<br />
Sääksmäentien huoltoaseman kohdalla ylittävä suojatie liittymän yhteyteen<br />
ja leventämällä sitä. Sääksmäentien keskisaareke rakennetaan umpinaiseksi,<br />
jolloin huoltoasemaliikenne pohjoisen suunnasta keskittyy Kalmistonkadun<br />
liittymään. Liittymän parantamisessa huomioidaan myös raskaan liikenteen<br />
tarpeet.<br />
Kuva 38<br />
Sääksmäentien ja Kalmistonkadun liittymää ja kevyen liikenteen yhteyksiä<br />
selkeytetään.<br />
Liittymän parantamisen yhteydessä toteutetaan Sorrilan koulun saattoliikennejärjestelyiden<br />
parantaminen. Vesitornin parkkipaikkaa laajennetaan ja parannetaan<br />
sekä hautausmaan eteen rakennetaan uusi parkkipaikka- ja saattoliikennealue<br />
(liite 5). Kalmistonkadulle rakennetaan samalla kadun levennys<br />
sivuttaissiirtymänä ja kevyen liikenteen keskisaareke.<br />
Valkeakosken keskustassa Seurahuoneenkadulla pyritään vähentämään<br />
etenkin yönaikaista turhaa ajoa liikennemerkein. Myös valvonnan rooli korostuu<br />
liikenteen rauhoittamisessa.<br />
Tietolan koululle Niementieltä tuleva kevyen liikenteen väylä linjataan kulkemaan<br />
parkkipaikan metsän puolelta. Samalla kuvassa 39 näkyvät parkkipaikat<br />
siirretään kadun reunaan.
56 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
Kuva 39<br />
Tietolan koulun parkkipaikat siirretään kadun varteen.<br />
Roukon koulun saattoliikenteen järjestelyitä (kuva 40) selkeytetään rakentamalla<br />
koulun edustalle korotettu liittymäalue. Parkki- ja saattoalueet erotetaan<br />
kadusta kiveyksellä (liite 5).<br />
Kuva 40<br />
Roukon koulun saattoliikennealuetta selkeytetään.<br />
Kangasalantielle rakennetaan kevyen liikenteen keskisaarekkeet ja ns. bussityynyt<br />
Kaaritien molempiin liittymiin. Liittymien näkemäongelmien (kuva 41)<br />
lisäksi alueen läpiajoliikenne aiheuttaa Kangasalantien tonttiliittymien kohdalla<br />
turvallisuusongelmia.<br />
Kuva 41<br />
Kangasalantien ja Kaaritien näkemäongelmaisten liittymien nopeuksia<br />
alennetaan bussihidastein.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 57<br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
Juusonrannan ja Sointulan liittymien keskisaarekkeissa oleva kasvillisuus<br />
madalletaan tai poistetaan tarvittaessa, jolloin näkemät liittymissä paranevat<br />
etenkin kääntyvien ajoneuvojen osalta.<br />
Holmin kohdalla on tarpeen rakentaa kevyen liikenteen väylältä yhteys mt<br />
130:lle.<br />
II.<br />
Apiankadulla Sääksmäentien liittymän lähellä (kuva 42) on onnettomuuskeskittymä<br />
vuosien 2001–2005 onnettomuusaineiston perusteella. Apiankadulle<br />
rakennetaan keskisaarekkeita, kääntymiskaistoja ja kevyen liikenteen väyliä<br />
(liite 5).<br />
Kuva 42<br />
Apiankatua selkeytetään ja sen kevyen liikenteen väyliä parannetaan.<br />
Apiankadun itäpäähän liittyvä Hakakatu katkaistaan molemmista päistään ja<br />
liikenne siirretään Lumikorvenkadulle. Hakakadulta rakennetaan uusi yhteys<br />
Lumikorvenkadun ja Apiankadun liittymään.<br />
Kenraalintorin liittymäalueella (kuva 43) kaistajärjestelyt pidetään ennallaan,<br />
mutta kevyen liikenteen turvallisuutta pyritään parantamaan leventämällä<br />
Lempääläntien keskisaarekkeita. Länsipuolen bussipysäkki siirretään etelämmäksi,<br />
jotta liittymäalue selkeytyy (liite 5).<br />
Kuva 43<br />
Kenraalintorin liittymäalueella parannetaan kevyen liikenteen turvallisuutta.
58 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
Kaapelintien ja Sääksmäentie liittymään ehdotetaan kiertoliittymän rakentamista<br />
(liite 5). Kiertoliittymä toimii samalla taajaman sisääntulona ja parantaa<br />
ongelmalliseksi koetun liittymäalueen liikenneturvallisuutta.<br />
Sointulan alueella suoritetaan Innalantien ja Väinöläntien liittymän parantaminen<br />
sen yhteydessä ja kevyen liikenteen väylän rakentaminen Väinöläntielle.<br />
Roukontien itäpuolen kevyen liikenteen väylää levennetään Kenraalintorilta<br />
Kassonkadun liittymään asti (kuva 44). Samalla parannetaan Roukontien ja<br />
Salomaantien liittymä porrastamalla Salomaantie (liite 5).<br />
Kuva 44<br />
Roukontien kevyen liikenteen väylää levennetään ja Salomaantien<br />
liittymät Roukontiehen porrastetaan.<br />
Kevyen liikenteen väylä suunnitellaan Katajatielle Roukonperän asuntoalueelle<br />
putkistojen uusimissuunnitelman laatimisen yhteydessä.<br />
III.<br />
Kangasalantietä ja Radanvarsitietä ensisijaisesti koskevista seututiejärjestelyistä<br />
on laadittu alustavia suunnitelmia ja tutkittu eri linjauksia. Hanke ei ole<br />
Tiehallinnon toimenpideohjelmissa, mutta kohteen suunnittelu tulee jatkumaan.<br />
Suunnitelmassa on esitetty Säterintien ja Ulvajankadun liittymän<br />
muuttamista kiertoliittymäksi, mikä olisi syytä toteuttaa mahdollisuuksien<br />
mukaan ennen muiden järjestelyiden toteuttamista.<br />
Seminmutkaan suunniteltu kääntymiskaista parantaa liikenteen sujuvuutta<br />
pääsuunnassa, mutta nostaa nopeuksia liittymäalueella ja voi vaikeuttaa<br />
Mäntylän alueelta tulevien liittymistä Lempääläntielle ja heikentää näkemiä<br />
kääntyvien ajoneuvojen takia.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 59<br />
TOTEUTTAMISOHJELMA JA SEN VAIKUTUKSET<br />
Kuva 45<br />
Seminmutkaan on suunniteltu oikealle kääntymiskaistan rakentamista.<br />
Suunnittelua on syytä jatkaa siten, että liittymään suunnitellaan välikaistalla<br />
erotettu oikealle kääntymiskaista. Näin voidaan oleellisesti parantaa näkemää<br />
sivusuunnasta vasemmalle päätien suuntaan perinteiseen oikealle<br />
kääntymiskaistaan verrattuna (Lyly, Tomi. 2004. Välikaistalla erotettu oikealle<br />
kääntymiskaista. Tiehallinto, Liikennetekniikka. Tiehallinnon sisäisiä julkaisuja<br />
40/2004.).
60 Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong><br />
JATKOTOIMENPITEET<br />
6 JATKOTOIMENPITEET<br />
6.1 Liikenneturvallisuustyön vakiinnuttaminen<br />
Tämän projektin yhteydessä on pyritty luomaan kuntiin työryhmät, jotka voivat<br />
oma-aloitteisesti kehittää ja seurata liikenneturvallisuustilannetta kunnassaan<br />
ja myös alueellisesta näkökulmasta. Tärkeässä roolissa on kunnan<br />
liikenneturvallisuuden vastuuhenkilö, jonka tehtävänä on pitää työryhmät aktiivisena<br />
omassa kunnassaan sekä olla yhteydessä muiden kuntien vastuuhenkilöiden<br />
kanssa.<br />
Valmistuneesta Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong>sta tulee<br />
jakaa tietoa kunnan sisällä ja painottaa sitä kautta liikenneturvallisuustyön<br />
roolia. Kuntalaisia ja kunnan työntekijöitä tulee rohkaista osallistumaan<br />
liikenneturvallisuustyöhön varmistamalla jokaiselle mahdollisuus antaa<br />
palautetta liikenneturvallisuudesta vastaavalle henkilölle.<br />
Liikenneturvallisuustilanteen seuranta on myös tärkeässä asemassa<br />
etenkin työryhmien toiminnan kannalta. Seurannan kautta saadaan palautetta<br />
ja vertailukohtia työn etenemiselle ja eri hallintokunnat voivat kehittää toimintaansa<br />
sen perusteella. Kuntien rahoitustilanteen ollessa tiukka on liikenneturvallisuustyössä<br />
hyödynnettävä kuntien välisen yhteistyön tuomia<br />
säästöjä ja esimerkiksi Liikenneturvan tarjoamaa aineistoa.<br />
Liikenneturvallisuustyön tärkeitä osa-alueita ovat:<br />
- KVT-SUUNNITELMAN TOTEUTTAMINEN JA KEHITTÄMINEN<br />
- TOIMENPITEIDEN SUUNNITTELU JA TOTEUTTAMINEN<br />
- YHTEISTYÖ ERI TAHOJEN JA HALLINTOKUNTIEN KESKEN<br />
- TIEDOTTAMINEN MEDIOISSA<br />
- KANSALAISTEN PALAUTEMAHDOLLISUUDET, TIEDOTTA-<br />
MINEN JA PALAUTTEEN ANTOKYNNYKSEN ALENTAMINEN<br />
- LIIKENNETURVALLISUUSTILANTEEN SEURANTA JA VUO-<br />
SITTAINEN RAPORTOINTI<br />
6.2 Liikenneympäristön parantaminen<br />
Liikenneympäristön parantamistoimenpiteitä suunniteltaessa on oltava aktiivisesti<br />
vuorovaikutuksessa asukkaiden kanssa. Asukkaat kokevat usein, ettei<br />
heidän mielipiteitään oteta huomioon ennen kuin vakava onnettomuus on<br />
tapahtunut.<br />
Asukaspalautteiden ehdotukset tulee tutkia ja niihin tulee mahdollisuuksien<br />
mukaan myös antaa suorat vastineet. Esimerkiksi kevyen liikenteen turvallisuuden<br />
parantamisessa voidaan suhteellisen pienillä ja halvoilla toimenpiteillä<br />
saada etenkin vakavien onnettomuuksien määrää ja onnettomuuksien sat-
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 61<br />
JATKOTOIMENPITEET<br />
tumistodennäköisyyttä pienennettyä. Samalla voidaan parantaa koettua turvallisuutta<br />
eli visuaalisten havaintojen perusteella tehtyjä päätelmiä turvallisuudesta.<br />
6.3 Työkaluja kuntien liikenneturvallisuustyöhön<br />
Liitteenä 8 on esimerkkinä pisteytystaulukko toimenpiteiden priorisointiin sekä<br />
hidastetyyppien valintatyökalu.<br />
Muita työkaluja ovat esimerkiksi:<br />
• Onnettomuuksien paikkatietomuotoinen tilastointi kunnan sisällä sekä<br />
onnettomuusmäärien ja tyyppien kehityksen seuranta<br />
• Vertailut vastaavan kokoisten ja tyyppisten kuntien onnettomuustilastoihin,<br />
”Benchmarking”<br />
• Lisäksi työn painopistealueeseen liittyen erityisesti kevyen liikenteen<br />
turvallisuus kannattaa nostaa esille. Kevyen liikenteen väyläverkoston<br />
kattavuus esim. kilometreinä voi toimia eräänä vertailukohtana<br />
muihin kuntiin nähden. Samalla otetaan huomioon mm. yhdyskuntarakenne<br />
sekä verkoston toimivuus ja yhdistyvyys.<br />
• Erilaisten kartoitusten ja kampanjoiden toteutus yhteistyössä eri toimijoiden<br />
(Poliisi, Pelastuslaitos, Liikenneturva www.liikenneturva.fi<br />
yms.) kanssa. Liikenneturvan sivuilla on kattava valikoima erilaisia<br />
työkaluja.<br />
Länsi-Suomen läänin liikenneturvallisuussivuilla voi tarkastella tietoja läänin<br />
liikenneturvallisuudesta. Sivuille on tarkoitus koota kaikista Länsi-Suomen<br />
kunnista liikenneturvallisuutta kuvaavat kuntakortit, jotka antavat yleiskuvan<br />
tilanteesta mm. kuntien vertailun pohjaksi. Sivuilta löytyy myös linkkejä eri<br />
liikenneturvallisuustoimijoiden sivuille. Sivut löytyvät osoitteesta<br />
http://www.laaninliikenneturvallisuus.fi/.
Etelä-Pirkanmaan <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> <strong>2007</strong> 63<br />
LIITTEET<br />
7 LIITTEET<br />
1 Alue- ja liikennemääräkartat<br />
2 Onnettomuuskartat<br />
3 Kasvatus-, valistus- ja tiedotussuunnitelma<br />
4 Toimenpidekartat ja -luettelot kunnittain<br />
5 Valkeakosken toimenpiteiden suunnitelmaluonnokset<br />
6 Kuntien taajamien nopeusrajoitusalueet<br />
7 Liikenneturvallisuusryhmien kokousten asialistaluonnokset<br />
8 Työkaluja liikenneturvallisuustyöhön<br />
9 Yhteystietoja
Liite 1.1. Etelä-Pirkanmaan seutukunta
Liite 1.2. Etelä-Pirkanmaan maanteiden liikennemäärät ja raskaan liikenteen % -osuus siitä vuonna 2005
Liite 2.1. Etelä-Pirkanmaan maanteiden henkilövahinko-onnettomuudet 2001–2005
Liite 2.2. Etelä-Pirkanmaan kuntien maanteiden onnettomuusaste (henkilövahingot) tieosittain verrattuna koko maan tieluokkien keskiarvoihin
Liite 2.3. Etelä-Pirkanmaan maanteiden eläinonnettomuudet 2001–2005
Liite 3.1. Liikenneturvallisuustyön kasvatus-, valistus- ja tiedotussuunnitelma (KVT) vuosille <strong>2007</strong>-08<br />
Vapaa-aikatoimi: liikunta-, nuoriso- ja kirjastotoimi<br />
Päävastuussa vapaa-aikatoimen johtaja<br />
Kohderyhmä Tavoite Toiminta Ajoitus Yhteistyötahot<br />
Asiakkaat, esim. kirjaston,<br />
uimahallin jne. käyttäjät<br />
Toimintapaikkojen pysäköintialueet<br />
kunnossa<br />
Palautteen vastaanottaminen ja<br />
korjaavat toimenpiteet<br />
jatkuva<br />
Tekninen toimi<br />
Henkilökunta<br />
Kuntalaiset<br />
Mopoilijat<br />
Pyöräilijät<br />
Nuoret<br />
Keskustan ulkopuolisten kohteiden<br />
saavuttaminen jalan ja pyörällä<br />
Mopoilijoiden turvallisuus<br />
liikenteessä<br />
Pyöräilyturvallisuus, kypärän<br />
käytön tehostaminen,<br />
sääntökertaus<br />
Liikenneturvallisuus-näkökulman<br />
omaksuminen osaksi liikkumista<br />
Osallistuminen suunnitteluun,<br />
palautemahdollisuuksien<br />
parantaminen<br />
Yhteistyö hallintokuntien kesken<br />
Mopokurssit/mopokortti<br />
Nuorisotalojen ja -tilojen<br />
työntekijöiden ja nuorten<br />
mopokoulutus<br />
Nuorisotalot ja -tilat:<br />
nuorisotyöntekijöiden ja<br />
Liikenneturvan palaveri<br />
Valistus<br />
Nuorisotyöntekijöiden koulutus<br />
jatkuva<br />
vuosittain<br />
toukokuu <strong>2007</strong><br />
Tekninen toimi, poliisi<br />
Autokoulut, AKKU-projekti<br />
Liikenneturva<br />
Koulutoimi, poliisi,<br />
Liikenneturva<br />
Nuoriso-ohjaaja, Poliisi,<br />
Liikenneturva<br />
Kuntalaiset<br />
Kuljettajat<br />
Kuntalaiset ja tapahtumiin<br />
osallistujat<br />
Vapaa-aikatoimen<br />
henkilökunta<br />
Liikkuvien kirjastopalveluiden hyvä<br />
saavutettavuus<br />
Yleisötapahtumien turvalliset<br />
liikennejärjestelyt<br />
Turvallinen liikkuminen<br />
liikenteessä<br />
Kirjastoauton pysähtymispaikkojen<br />
suunnittelu (hyvä kunto ja sijainti)<br />
Tiedottaminen<br />
Aukioloaikojen ja tapahtumien<br />
ajankohtien suunnittelussa<br />
liikenneturvallisuuden huomioon<br />
ottaminen (pimeys, ruuhka-ajat)<br />
Oman liikennekäyttäytymisen ja<br />
turvavälineiden käytön huomioiminen<br />
Tekninen toimi<br />
Tekninen toimi,<br />
tapahtumien järjestäjät,<br />
Poliisi<br />
Liikenneturva
Liite 3.2. Liikenneturvallisuustyön kasvatus-, valistus- ja tiedotussuunnitelma (KVT) vuosille <strong>2007</strong>-08<br />
Sosiaali- ja terveystoimi<br />
Päävastuussa sosiaali- ja terveystoimen johtaja<br />
Kohderyhmä Tavoite Toiminta Ajoitus Yhteistyötahot<br />
Päiväkoti-ikäiset,<br />
esikoululaiset, erityisesti<br />
ylivilkkaat lapset<br />
Lapset ja vanhemmat<br />
Päivähoidon liikennekasvatus<br />
Perheiden turvallinen toiminta<br />
liikenteessä<br />
Vanhempien ja päiväkodin yhteiset<br />
kasvatustavoitteet<br />
Kirjat, leikit, retket, arkitilanteet<br />
Poliisin vierailu<br />
vanhempainilloissa<br />
Kyselyt vanhemmilta ja<br />
henkilökunnalta<br />
Jatkuva<br />
Vanhemmat<br />
Liikenneturva (materiaali)<br />
Poliisi<br />
Päiväkotien ympäristön<br />
vaaranpaikkakartoitus<br />
Syksy <strong>2007</strong><br />
Liikenneturva<br />
Ikääntyneet, apuvälineiden<br />
käyttäjät ja vammaiset<br />
Sujuva toiminta liikenteessä ja<br />
tietämyksen lisääminen<br />
Valistus kotikäyntien yhteydessä<br />
ja ”maastossa”, tiedottaminen<br />
Jatkuva<br />
Sosiaalitoimi, tekninen<br />
toimi, kunnanhallitus,<br />
Liikenneturva<br />
Ikääntyneiden autoilijoiden<br />
kurssit ja teematilaisuudet<br />
Joka toinen vuosi<br />
Kansalais- ja<br />
työväenopistot,<br />
Vanhusneuvostot,<br />
Liikenneturva<br />
Lapsiperheet<br />
Turvallisuus, esteettömyys ja<br />
liikenneympäristön selkeys,<br />
liukastumisonnettomuuksien<br />
estäminen<br />
Turvavälineiden käytön<br />
edistäminen<br />
Liikenneympäristön<br />
kunnossapito ja parantaminen<br />
Vaaranpaikkakartoitus<br />
Esteettömien vanhusten kuntoja<br />
ulkoilupolkujen suunnittelu ja<br />
toteutus<br />
Valistus<br />
Vaaranpaikkakartoitus<br />
kampanjana<br />
Jatkuva<br />
Syksyn<br />
liikenneturvallisuusilta<br />
Tekninen toimi<br />
Liikenneturva,<br />
vanhusneuvostot<br />
Tekninen toimi<br />
Liikenneturva, neuvolat
Kuntalaiset<br />
Liikenneturvallisuusasioiden esille<br />
tuonti<br />
Neuvonta käyntien yhteydessä Jatkuva Koulut, päiväkodit,<br />
perheet<br />
Sosiaali- ja terveystoimen<br />
henkilökunta<br />
Turvallinen liikkuminen liikenteessä<br />
Esimerkkinä oleminen<br />
Koulutustilaisuudet<br />
Oman liikennekäyttäytymisen ja<br />
turvavälineiden käytön<br />
huomioiminen<br />
Joka toinen vuosi<br />
Jatkuva<br />
Liikenneturva
Liite 3.3. Liikenneturvallisuustyön kasvatus-, valistus- ja tiedotussuunnitelma (KVT) vuosille <strong>2007</strong>-08<br />
Koulutoimi, sivistystoimi<br />
Päävastuussa koulutoimen/sivistystoimen johtaja<br />
Kohderyhmä Tavoite Toiminta Ajoitus Yhteistyötahot<br />
Koululaiset 1.-2. luokat,<br />
näiden vanhemmat<br />
Turvallinen<br />
liikennekäyttäytymisen<br />
oppiminen<br />
Valistus ja oppiminen,<br />
poliisin käynnit<br />
Vuosittain<br />
syksyisin<br />
Vanhemmat, Poliisi,<br />
Liikenneturva (materiaali),<br />
paikalliset yrittäjät<br />
(turvavälinelahjoitukset)<br />
Koulumatkat tehdään<br />
turvallisinta reittiä käyttäen<br />
Koulumatkojen<br />
vaaranpaikkakartoitukset<br />
Syksyisin<br />
Tekninen toimi<br />
Liikenneturva<br />
Turvavälineiden hankkiminen<br />
(esim. lahjoitusten kautta) ja<br />
käyttäminen<br />
Ajankohtaisuus ja käytäntö<br />
opetuksessa (esim. pimeänä<br />
vuodenaikana turvaliivit,<br />
heijastimet, liukkaus;<br />
varovaisuus)<br />
Syksyisin<br />
Koulujen saattoliikenteen<br />
turvallisuus<br />
Vanhemmat<br />
Koululaiset<br />
3.-6. luokat<br />
Turvallinen<br />
liikennekäyttäytyminen,<br />
asenteiden muuttaminen<br />
Valistus ja tiedottaminen<br />
käytännön kautta, ”ratsiat”<br />
turvavälineiden<br />
käyttämisestä ja puutteiden<br />
ylöskirjaus<br />
Silloin tällöin<br />
Vanhemmat, poliisi,<br />
Liikenneturva (materiaali)<br />
Turvavälineiden käytön<br />
lisääminen<br />
Ajankohtaisuus ja käytäntö<br />
opetuksessa, Internetin<br />
hyödyntäminen<br />
Pyöräilytaitojen ja tietojen<br />
kehittäminen<br />
Liikenneaiheiset kilpailut<br />
Liikenneturva
Koululaiset<br />
7.-9. luokat<br />
Liikenteen opiskelu<br />
moottoriliikenteen ja kevyen<br />
liikenteen näkökulmasta<br />
Turvallinen koulumatka<br />
Aiheiden käsittely esim.<br />
terveystiedon kurssilla<br />
(liikennesäännöt, päihteiden<br />
vaikutus, muiden<br />
huomioiminen) ja<br />
luonnontieteissä (liikenteen<br />
fysiikka ja ympäristötieto)<br />
Opetussuunnitelman<br />
rajoissa<br />
Vanhemmat, poliisi,<br />
Liikenneturva(materiaali),<br />
kunnan ja seurakunnan<br />
nuorisotyöntekijät<br />
Kaikki koululaiset<br />
Oppiminen yhteisten<br />
teemapäivien kautta<br />
Liikenneturvallisuusteemapäivä<br />
Vuosittain<br />
Liikenneturva, poliisi<br />
Vanhempainillat<br />
Vanhemmat, Liikenneturva<br />
Koululaiskuljetukset ja<br />
niiden kuljettajat<br />
Kuljetusreittien suunnittelu<br />
turvallisen koulumatkan<br />
takaamiseksi<br />
Suunnittelu- ja<br />
liikenneturvallisuuskokoukset<br />
kuljettajien kanssa,<br />
kuljettajien yhteyshenkilön<br />
nimeäminen<br />
Jatkuva<br />
Vanhemmat, poliisi, tekninen<br />
toimi, kuljettajat<br />
Seutukuntakohtainen<br />
kuljettajien koulutus<br />
Liikenneturva<br />
Henkilökunta<br />
Esimerkillinen toiminta, oma<br />
turvallisuus<br />
Koulutustilaisuudet<br />
Opetussuunnitelmien<br />
tarkistaminen<br />
Jatkuva<br />
Liikenneturva
Liite 3.4. Liikenneturvallisuustyön kasvatus-, valistus- ja tiedotussuunnitelma (KVT) vuosille <strong>2007</strong>-08<br />
Palo- ja pelastustoimi<br />
Päävastuussa palo- ja pelastustoimen johtaja<br />
Kohderyhmä Tavoite Toiminta Ajoitus Yhteistyö-tahot<br />
Miehistö<br />
Ympäristön ja olosuhteet<br />
huomioon ottava hälytysajo<br />
Liukkaanajon koulutus<br />
Harjoitusradat,<br />
terveyskeskus<br />
Pelivarakoulutus<br />
Liikenneturva<br />
Kuntalaiset<br />
Toiminnasta tiedottaminen<br />
kuntalaisille<br />
Liikenneturvallisuus -<br />
teemapäivät<br />
Eri hallintokunnat, Poliisi<br />
Kalusto- ja<br />
toimintaesittelyt
Liite 3.5. Liikenneturvallisuustyön kasvatus-, valistus- ja tiedotussuunnitelma (KVT) vuosille <strong>2007</strong>-08<br />
Tekninen toimi<br />
Päävastuussa teknisen toimen johtaja<br />
Kohderyhmä Tavoite Toiminta Ajoitus Yhteistyötahot<br />
Lapset<br />
Kevyen liikenteen turvallisuuden<br />
parantaminen<br />
Valistus<br />
Liikenneympäristön<br />
rakentaminen turvalliseksi (ja<br />
sujuvaksi)<br />
Nuoret ja aktiivi-ikäiset Asenteiden muuttaminen Tiedottaminen, valistus<br />
Ikääntyneet ja vammaiset<br />
Tietämyksen lisääminen<br />
Sujuva toiminta liikenteessä<br />
Liikenneympäristön<br />
rakentaminen turvalliseksi (ja<br />
sujuvaksi)<br />
Tiedottaminen, kurssit<br />
Vaaranpaikkakartoitukset,<br />
ongelmakohtien parantaminen<br />
Jatkuva<br />
Jatkuva<br />
Parin vuoden välein ja<br />
muutostilanteissa<br />
Liikenneturva,<br />
Tiehallinto, kaavoitus<br />
Koulutoimi, vapaaaikatoimi,<br />
poliisi,<br />
Tiehallinto<br />
Sosiaalitoimi, vanhus- ja<br />
vammaisneuvostot<br />
Talvihoito ja kunnossapito<br />
Kuntalaiset<br />
Liikenneympäristön suunnittelu<br />
Liikenneturvallisuuden<br />
huomioiminen kaavoituksessa,<br />
riittävät aluevaraukset<br />
liikenneväylille, valaistuksen<br />
tarveselvitys<br />
Jatkuva<br />
Kunnan hallinto,<br />
kaavojen laatijat,<br />
yhteistyöviranomaiset<br />
Liikenneväylien huomiointi<br />
maankäytön suunnittelussa.<br />
Jatkuva<br />
Kuntalaisten tietämys oman<br />
kuntansa<br />
liikenneturvallisuudesta<br />
Etelä-Pirkanmaan yhteiset<br />
liikenneturvallisuussivut<br />
Internetiin, paikallislehdissä<br />
tiedottaminen<br />
Jatkuva<br />
Ylläpito: seudun<br />
liikenneturvallisuustyön<br />
vetäjä
Rautateiden tasoristeysten<br />
turvallisuus<br />
Raideliikenteen riskeistä<br />
tiedottaminen esim.<br />
liikenneturvallisuusillassa<br />
Onnettomuuksien<br />
seuranta ja analysointi<br />
paikkatietomuodossa<br />
Syksy <strong>2007</strong><br />
Onnettomuustiedot:<br />
Tiehallinto ja kuntien<br />
omat tiedot,<br />
Ratahallintokeskus<br />
Hyötyliikenne<br />
Sujuvuus<br />
Talvihoito ja kunnossapito Talvi Tiehallinto<br />
Kunnossapito- ja<br />
hälytysajoneuvot<br />
Pitävät aikataulut<br />
Sujuvuus<br />
Tehokas tiedottaminen<br />
kunnossapidosta ja sen<br />
ajankohdista<br />
Jatkuva<br />
Kunnan hallinto<br />
Kunnan henkilökunta ja<br />
kuntalaiset<br />
Liikenneturvallisuuden<br />
merkityksen korostaminen<br />
Tarvittavien määrärahojen<br />
esittäminen ja saaminen<br />
talousarvioon vuosittain<br />
Liikenneturvallisuuden<br />
analysointi<br />
Hälytysreittien suunnittelu<br />
Kokonaistaloudellisuuden esille<br />
tuominen, esim. investointi- vs.<br />
onnettomuuskustannukset<br />
Liikenneturvallisuuden<br />
seuranta vuosittain,<br />
onnettomuus- tms. tilastot ja<br />
muu materiaali<br />
Vuosittaiset<br />
talousarvioesitykset<br />
Vuosittainen julkinen<br />
raportti (ohjepituus 4<br />
sivua)<br />
Muut hallintokunnat<br />
Tiehallinto, urakoitsijat,<br />
viranomaiset<br />
Kunnan liikenneturvallisuustyöryhmän<br />
jäsenet<br />
Työturvallisuus tie- ja<br />
katualueilla, turvallisuus<br />
työnaikaisissa<br />
liikennejärjestelyissä<br />
Työryhmän toiminnan<br />
vakiinnuttaminen ja<br />
kehittäminen<br />
Tieturva-kurssit, turvavaatetus<br />
Työryhmän kokoon kutsuminen<br />
ja asioiden valmistelu<br />
Eri hallintokunnat,<br />
kuntalaiset
Liite 4.1. Liikenneympäristön parantamistoimenpiteet Akaassa (1/3)
Nro<br />
Toimenpide (Akaa/Toijala)<br />
Liite 4.1. Liikenneympäristön parantamistoimenpiteet Akaassa (2/3)<br />
Hinta<br />
1000 €<br />
Tienpitäjä*<br />
1 I Sontulantien pohjoispuolen kevyen liikenteen väylän leventäminen välillä 15 K<br />
Kirkkotori-Meijerintie (250 * 0,5 m)<br />
2 I Loivapiirteinen korotettu suojatie Sontulantielle Meijerintien liittymään 5<br />
3 I Loivapiirteinen korotettu suojatie Sontulantielle Asemantien liittymään 5 K<br />
4 I Loivapiirteinen korotettu suojatie Sontulantielle Temppelitien liittymään 5 K<br />
5 I Loivapiirteinen korotettu suojatie Sontulantielle Suonperäntien liittymään 5 K<br />
6 I Suojatien siirtäminen pohjoisemmaksi ja korottaminen Meijeritiellä 5 K<br />
7 I Kevyen liikenteen väylä Sikosuolta Arvo Ylpön koululle (150 * 2,5 m) 28 K<br />
8 I Suojatien ja suojatiemaalausten poistaminen Alventiellä torin kohdalla (siirretään<br />
2 K<br />
eri paikkaan, liittyy torin kehittämissuunnitelmaan)<br />
9 I Kevyen liikenteen yhteyden täydentäminen Kurisjärventiellä koulun kohdalla 56 K<br />
(2,5 * 300 m)<br />
10 I Rapusaarentien kaventaminen ja uudelleenohjaaminen Hämeentien liittymässä<br />
6 K<br />
11 I Rautatien ylittävän sillan Hämeentien ramppien liikennejärjestelyt ja Satamatien<br />
300 K/T -<br />
liittymän parantaminen kiertoliittymäksi<br />
12 II Loivapiirteinen korotettu suojatie Sontulantielle Hietastentien liittymään 5<br />
13 II Loivapiirteinen korotettu suojatie Sontulantielle Siipontien liittymään 5<br />
14 II Suojatien ja keskisaarekkeen parantaminen esteettömyyden kannalta paremmaksi<br />
2 K<br />
Alventiellä ennen toria (korotetun suojatien muoto ja materiaalit)<br />
15 II Kevyen liikenteen väyläverkoston täydentäminen ** K<br />
16 II Valtatien saneeraus Kirkkotorin ja Myllytien välillä ** K<br />
17 II Holkerintien liittymän kääntymiskaista ja Kurisjärventien liittymä ** K<br />
18 III Äyköntien kevyen liikenteen väylän rakentaminen (500 m) 75 K<br />
19 III Sontulantien kevyen liikenteen väylän jatkaminen Kylmäkosken Sontulan<br />
koululle (Akaan puolen osuus noin 250 m)<br />
KUSTANNUKSET YHTEENSÄ 557***<br />
* Tienpitäjä: K=Kunta, T=Tiehallinto<br />
** lisäselvitykset tarpeen<br />
*** arvioidut kustannukset ilman kohteita 15-17<br />
38 K<br />
Toteuttamisvaihe<br />
Lisätietoa/tieosoite
Liite 4.1. Liikenneympäristön parantamistoimenpiteet Akaassa (3/3).<br />
Nro Toteuttamisvaihe<br />
Toimenpide (Akaa/Viiala)<br />
1 I Kasvillisuuden madaltaminen<br />
tai tarvittaessa poistaminen<br />
kiertosaarekkeen reunoilta Valtakadun<br />
(mt 303) kiertoliittymissä<br />
(2 kpl)<br />
2 I Keskuskadun hidastetöyssyjen<br />
parantaminen (2 kpl)<br />
3 II Kevyen liikenteen väylän rakentaminen<br />
mt 303:n eteläpuolelle<br />
Kuoponraitilta Varrasniementien<br />
liittymään (30 m)<br />
4 II Riitiläläntien kevyen liikenteen<br />
väylän jatkaminen Suopursuntielle<br />
(~650 m)<br />
5 II Rasin koulun kevyen liikenteen<br />
väylän rakentaminen välillä Toijalantie-Varrasniementie<br />
(~250<br />
Hinta<br />
1000 €<br />
m)<br />
KUSTANNUKSET YHTEENSÄ 146<br />
* Tienpitäjä: K=Kunta, T=Tiehallinto<br />
Tienpitäjä*<br />
Lisätietoa/tieosoite<br />
2 T 303/6/0<br />
ja<br />
303/5/0<br />
6 K<br />
5 T 303/4/2200<br />
96 K/T 13738/1/3900<br />
-13738/1/<br />
4900<br />
37 K/T 13737/1/0-<br />
13737/1/300
Liite 4.2. Liikenneympäristön parantamistoimenpiteet Kylmäkoskella.<br />
Nro Toteuttamisvaihe<br />
Toimenpide (Kylmäkoski)<br />
1 I Penkereen madaltaminen Kylmäkoskentiellä<br />
näkemien parantamiseksi vt<br />
9:n rampin ja Kylmäkoskentien välillä<br />
2 I Loivapiirteinen hidastetöyssy taajamaporttien<br />
kohdalle ja Lähdetien kohdalle<br />
(yht. 3 kpl)<br />
3 II Bussipysäkin leventäminen pyörien<br />
säilytystä varten<br />
4 III Sontulantien kevyen liikenteen väylä<br />
Toijalan rajalta Sontulan koulun liittymään<br />
(2 300 m)<br />
Hinta<br />
1000 €<br />
KUSTANNUKSET YHTEENSÄ 375<br />
* Tienpitäjä: K=Kunta, T=Tiehallinto<br />
Tien-<br />
Pitäjä*<br />
Lisätietoa/tie<br />
osoite<br />
10 T 13720/<br />
1/1990<br />
15 K/T 2851/1/<br />
6440<br />
10 K/T 13720/<br />
1/3134<br />
340 K/T 2851/1/<br />
6700-<br />
2851/1/<br />
7069
Liite 4.3. Liikenneympäristön parantamistoimenpiteet Urjalassa (1/2)
Liite 4.3. Liikenneympäristön parantamistoimenpiteet Urjalassa (2/2)<br />
Nro Toteut-<br />
Toimenpide (Urjala)<br />
tamis-<br />
vaihe<br />
1 I Kevyen liikenteen keskisaarekkeen<br />
rakentaminen Uudensalmentien ja<br />
Huhdintien liittymään<br />
2 I Kevyen liikenteen keskisaarekkeen ja<br />
bussitöyssyn rakentaminen Huhdintielle<br />
Visantien liittymään<br />
3 I Kevyen liikenteen keskisaarekkeen<br />
rakentaminen Huhdintielle Asemantien<br />
liittymään<br />
4 I Kevyen liikenteen keskisaarekkeen ja<br />
bussitöyssyn rakentaminen Huhdintielle<br />
Ratapihantien liittymään<br />
5 I Korotetun liittymäalueen rakentaminen<br />
Mikkolankankaantien ja Ahventien<br />
liittymään<br />
6 I Näkemäraivaus Yhteiskouluntiellä<br />
Ratapihantien ja Veilikujan liittymissä<br />
7 I Marketin pihalta Tampereentielle tulevan<br />
kevyen liikenteen väylän selkeyttäminen<br />
reunakiveyksellä<br />
8 I Urjalantien kevyen liikenteen väylän<br />
rakentaminen ja nykyisen parantaminen<br />
Salmentien (mt 284) ja Tampereentien<br />
välillä (~300 m)<br />
Hinta<br />
1000 €<br />
Tien-<br />
Pitäjä*<br />
KUSTANNUKSET YHTEENSÄ 344****<br />
* Tienpitäjä: K=Kunta, T=Tiehallinto<br />
** osa suurempaa kehittämiskokonaisuutta, kustannuksia vaikea arvioida<br />
*** päällysteen uusimispituutta ei arvioitu<br />
**** arvioidut kustannukset yhteensä ilman kohteita 9-12<br />
Lisätietoa/tie<br />
osoite<br />
2 K/T 284/7/<br />
70<br />
4 K/T 284/6/<br />
5220<br />
2 K/T 284/6/<br />
4950<br />
4 K/T 284/6/<br />
4800<br />
20 K<br />
1 K<br />
3 K<br />
38 K/T 13705/<br />
1/0-<br />
13705/<br />
1/370<br />
9 I Vt 9:n ja Salmentien parantaminen ** T -<br />
10 II Urjalantien ja Tampereentien liittymäalueen<br />
parantaminen Laukeelan<br />
keskustaprojektiin liittyen<br />
** K/T -<br />
11 II Tampereentien ja vt 9:n liittymän siirtäminen<br />
pohjoisemmaksi, vt9:n alitus<br />
entisen liittymän kohdalla<br />
12 II Heikki Lehtosentien päällysteen uusiminen<br />
13 III Kevyen liikenteen väylän rakentaminen<br />
vt 9:n eritasoliittymästä Punkalaitumentielle<br />
(500 m)<br />
14 III Urjalankylän kevyen liikenteen väylä<br />
(1,3 km)<br />
** T -<br />
*** K<br />
75 T 230/10/<br />
4300-<br />
230/10/<br />
4800<br />
195 T 230/9/<br />
7075-<br />
230/10/<br />
780
Liite 4.4. Liikenneympäristön parantamistoimenpiteet Valkeakoskella (1/2)
Nro<br />
Toimenpide (<strong>Valkeakoski</strong>)<br />
Liite 4.4. Liikenneympäristön parantamistoimenpiteet Valkeakoskella (2/2)<br />
Hinta<br />
1000 €<br />
Tien-<br />
Pitäjä*<br />
Toteuttamisvaihe<br />
Lisätietoa/tie<br />
osoite<br />
- I Liikennevalojen liittymäkoneiden (2 kpl) uusiminen ja liva-seurantajärjestelmän hankinta 120 K<br />
1 I Naakan koulun suojatien siirtäminen Kaapelintiellä ja Juhannusvuorentien liittymän kohdalla<br />
35 K<br />
Kaapelintien kuperan taitteen leikkaaminen loivemmaksi<br />
2 I Sääksmäentien ja Kalmistonkadun liittymäalueen liikennejärjestelyt 15 K<br />
3 I Sorrilan koulun saattoliikennejärjestelyt 120 K<br />
4 I Seurahuoneenkadun liikenteen rajoittaminen liikennemerkein 2 K<br />
5 I Tietolan koululle Niementieltä tulevan kevyen liikenteen väylän siirtäminen 50 m matkalta 10 K<br />
metsän puolelle ja parkkipaikan siirtäminen kadun varteen<br />
6 I Roukon koulun saattoliikenteen järjestelyt 50 K<br />
7 I Kevyen liikenteen keskisaarekkeiden ja bussitöyssyjen rakentaminen Kangasalantien ja 8 K<br />
Kaaritien pohjoiseen ja eteläiseen liittymään (2 kpl)<br />
8 I Kasvillisuuden madaltaminen tai tarvittaessa poistaminen liittymän keskisaarekkeesta 1 K<br />
9 I Kasvillisuuden madaltaminen tai tarvittaessa poistaminen liittymän keskisaarekkeesta 1 K<br />
10 I Kevyen liikenteen yhteyden rakentaminen mt 130:lle Holmin liittymän kohdalla 5 T 130/22/<br />
2470<br />
11 II Apiankadun ajosuuntien erottaminen keskisaarekkeella ja pohjoispuolen kevyen liikenteen 200 K<br />
väylän leventäminen<br />
12 II Hakakadun katkaiseminen pohjois- ja eteläpäästä sekä uuden yhteyden rakentaminen 90 K<br />
Hakakadun pohjoispäästä Lumikorvenkadulle<br />
13 II Kenraalintorin liittymäalueen liikennejärjestelyt 20 K<br />
14 II Kiertoliittymän rakentaminen Sääksmäentien ja Kaapelintien liittymään 350 K/T 310/1/1<br />
400<br />
15 II Innalantien ja Väinöläntien liittymän parantaminen ja kevyen liikenteen väylän rakentaminen<br />
40 K<br />
Väinöläntielle<br />
16 II Roukontien ja Salomaantien liittymän porrastaminen sekä Roukontien itäpuoleisen kevyen 70 K<br />
liikenteen väylän leventäminen (700 m)<br />
17 II Kevyen liikenteen väylän rakentaminen Katajatielle (700 m) 105 K<br />
18 III Seututiejärjestelyt Radanvarsitiellä ja Kangasalantiellä 2 650 K/T -<br />
19 III Oikealle kääntymiskaistan rakentaminen Lempääläntieltä Mäntylään 40 K/T 304/5/<br />
405<br />
KUSTANNUKSET YHTEENSÄ 3 932<br />
* Tienpitäjä: K=Kunta, T=Tiehallinto
Liite 4.5. Toimenpide-ehdotusten kaavatarkastelut<br />
Akaa:<br />
- Viialan alueella parantamistoimenpiteet eivät edellytä muutoksia maankäytön rajausten suhteen.<br />
- Parannusehdotus nro 7, uusi kevyenliikenteen yhteys vanhan meijerikorttelin läpi edellyttää niin<br />
ikään asemakaavan tarkistusta ja tarkempaa selvitystä korttelin käyttötarkoituksen tulevaisuudesta.<br />
- Parannusehdotus nro 9, Kurisjärventien länsipuolen uusi kevyenliikenteen väylä edellyttää<br />
asemakaavan tarkistusta pääasiassa koulukorttelin kohdalla.<br />
- Toijalan alueella merkittävin liikenneturvallisuuden parannusehdotus (nro 11) sijoittuu aseman<br />
alueen tuntumaan, Hämeentielle, rautatiesillan pohjoispuolen ajojärjestelyihin. Satamatien liittymään<br />
ehdotettu kiertoliittymä arvioidaan voitavan sovittaa nykyisen asemakaavan mukaisen<br />
katualueen sisälle. Sen sijaan sillalle johtavan tien uudelleenlinjaus ja risteysalueen selkeyttäminen<br />
edellyttää asemakaavan tarkistusta. Pääosa muutostarpeesta kohdistuisi nykyisen rataalueen<br />
puolelle.<br />
- Parannusehdotus nro. 18, uusi kevyenliikenteenväylä Nahkiaistentien eteläpuolelle edellyttää<br />
asemakaavan tarkistusta. Väylä sijoittuisi osittain puistoalueelle sekä asuntokortteleiden rajapintaan.<br />
- Parannusehdotus nro 15, uudet kevyenliikenteen yhteydet pyrkivät hyödyntämään puistoalueita<br />
sekä vanhoja katualueita.<br />
- Parannusehdotus nro 19, uusi kevyenliikenteenväylä Sontulantien pohjoispuolella Kylmäkosken<br />
rajalle arvioidaan, että voidaan toteuttaa tiealueen sisällä.<br />
Kylmäkoski:<br />
- Kylmäkosken alueella on ehdotettu uutta kevyenliikenteen väylää Toijalan rajalta Sontulaan<br />
(nro 4). Uusi väylä kulkisi Toijalan rajalta toimenpide kohde nro 2:een asti tien pohjoispuolella<br />
ja sen jälkeen tien eteläpuolella. Alueella ei ole oikeusvaikutteista yleiskaavaa tai asemakaavaa,<br />
joten parannusehdotus etenee tiesuunnittelun avulla.<br />
Urjala:<br />
- Urjalan alueella tapahtuvat parantamistoimenpiteet eivät edellytä muutostarpeita kaavoituksen<br />
osalta. Alueen merkittävin toimenpide (nro. 13), uusi kevyenliikenteenväylä voidaan sovittaa<br />
voimassa olevan asemakaavan mukaiseen katualueen rajaukseen. Ehdotettu toimenpide on<br />
esitetty myös Urjalan kunnanvaltuuston 9.2.2004 hyväksytyssä Urjalan kylän osayleiskaavassa.<br />
<strong>Valkeakoski</strong>:<br />
- Valkeakosken alueella pääosa parannusehdotuksista sijaitsevat voimassa olevien asemakaavojen<br />
alueella. Monet esitetyt kevyenliikenteen väylien sijoitukset edellyttävät asemakaavan<br />
tarkistusta.<br />
- Parannusehdotus 3 uudet pysäköintialueet ja kevyenliikenteen yhteys edellyttävät asemakaavan<br />
tarkistusta. Parannusehdotukset sijoittuvat vähäisissä määrin nykyisille puistoalueille.<br />
- Merkittävin kaavamuutos kohdistuu parannusehdotus 11 ja 12 osalle, jossa uusi kevyenliikenteen<br />
väylä Apiankadulle sekä liittymän poisto ja uuden katuyhteyden muodostus edellyttävät<br />
kaikki kaavamuutoksia. Nykyinen maankäyttö laajennusalueilla on varattu pysäköintiin, koululle<br />
sekä vähäisissä määrin asunkerrostalojen korttelialueeksi.<br />
- Parannusehdotuksen 13 linja-autopysäkin siirto edellyttää asemakaavan tarkistusta. Uusi pysäkki<br />
sijoittuisi vähäisissä määrin asuin- ja liikerakennusten korttelialueelle.<br />
- Parannusehdotus 14, uusi kiertoliittymä edellyttää asemakaavan tarkistamista. Kiertoliittymän<br />
tilanvaraukset sijoittuvat osittain nykyisille suojaviheralueille.<br />
- Parannusehdotus 17, uusi kevyenliikenteenväylä edellyttää asemakaavan muutosta. Uusi väylä<br />
sijoittuisi nykyisten asunkerrostalo- ja asuinpientalojen korttelialueille.
Liite 5.1. Valkeakosken toimenpidekohteet nro 2 ja 3. Suunnitelmaluonnos.
Liite 5.2. Valkeakosken toimenpidekohde nro 5. Suunnitelmaluonnos.
Liite 5.3. Valkeakosken toimenpidekohde nro 6. Suunnitelmaluonnos.
Liite 5.4. Valkeakosken toimenpidekohde nro 11. Suunnitelmaluonnos.
Liite 5.5. Valkeakosken toimenpidekohde nro 13. Suunnitelmaluonnos.
Liite 5.6. Valkeakosken toimenpidekohde nro 14. Suunnitelmaluonnos.
Liite 5.7. Valkeakosken toimenpidekohde nro 16. Suunnitelmaluonnos.
Liite 6.1. Akaan taajamien nopeusrajoitusehdotukset (1/2). Toijala.
Liite 6.1. Akaan taajamien nopeusrajoitusehdotukset (2/2). Viiala.
Liite 6.2. Kylmäkosken taajamien nopeusrajoitusehdotukset.
Liite 6.3. Urjalan taajamien nopeusrajoitusehdotukset.
Liite 6.4. Valkeakosken taajamien nopeusrajoitusehdotukset.
Kunnan liikenneturvallisuustyöryhmä<br />
Liite 7. Liikenneturvallisuusryhmien kokousten asialistaluonnokset.<br />
Kokous 1, toukokuu <strong>2007</strong><br />
1. Kokouksen avaus ja järjestäytyminen, sihteerin valinta<br />
2. Työryhmän toiminnan ja työnjaon läpikäynti: ryhmän tehtävät ja tavoitteet, toiminnan<br />
vakiinnuttaminen<br />
3. Yhteenveto kauden 2006–<strong>2007</strong> liikenneturvallisuustoiminnasta eri hallintokunnissa<br />
4. Kansalaispalautteen antamismahdollisuudet kunnassa<br />
5. Kasvatus-, valistus- ja tiedotustoiminta <strong>2007</strong>–2008, painopistealueet<br />
6. Tekniset toimenpiteet liikenneturvallisuuden parantamisessa: kunnan<br />
rahoituskehykset, kesäkauden toimenpideohjelmat<br />
7. Liikenneturvallisuustyön seurannan organisointi kunnassa<br />
8. Muut asiat<br />
9. Seuraava kokous<br />
Kokous 2, elokuu <strong>2007</strong><br />
1. Kokouksen avaus ja järjestäytyminen, sihteerin valinta<br />
2. Edellisen kokouksen pöytäkirja<br />
3. Tehdyt KVT- ja fyysiset toimenpiteet sekä kunnan liikenneturvallisuustilanteen<br />
arviointi niiden pohjalta<br />
4. Kunnan liikenneturvallisuustyön tavoitteet kaudelle <strong>2007</strong>–2008<br />
5. Hallintokuntien liikenneturvallisuustoiminta syksyllä <strong>2007</strong><br />
6. Asukaspalautteiden käsittely<br />
7. Muut asiat<br />
8. Seuraava kokous<br />
Kokous 3, tammikuu 2008<br />
1. Kokouksen avaus ja järjestäytyminen, sihteerin valinta<br />
2. Edellisen kokouksen pöytäkirja<br />
3. Tehdyt KVT- ja fyysiset toimenpiteet sekä kunnan liikenneturvallisuustilanteen<br />
arviointi niiden pohjalta<br />
4. Hallintokuntien liikenneturvallisuustoiminta keväällä 2008<br />
5. Asukaspalautteiden käsittely<br />
6. Muut asiat<br />
7. Seuraava kokous<br />
Seudullinen liikenneturvallisuustyön ohjausryhmä<br />
Kokous 1, syyskuu <strong>2007</strong><br />
1. Kokouksen avaus ja järjestäytyminen, sihteerin valinta<br />
2. Työryhmän tehtävät ja tavoitteet<br />
3. (Yhteenveto kauden 2006–<strong>2007</strong> liikenneturvallisuustoiminnasta eri kunnissa)<br />
4. Yhteiset KVT-projektit ja rakentamistoimenpiteet alueella<br />
5. Kuntien liikenneturvallisuustyö, benchmarking<br />
o Pääasialliset kohderyhmät<br />
o Tavoitteet kaudelle <strong>2007</strong>–2008<br />
o Liikenneturvan materiaalit, koulutus ja muu tuki<br />
6. Muut asiat<br />
7. Seuraava kokous<br />
Kokous 2, helmikuu 2008<br />
1. Kokouksen avaus ja järjestäytyminen, sihteerin valinta<br />
2. Yhteiset KVT-projektit ja rakentamistoimenpiteet alueella<br />
3. Kuntien liikenneturvallisuustyö, benchmarking jatkuu<br />
4. Muut asiat<br />
5. Seuraava kokous
Liite 8.1. Toimenpidekohteiden priorisointityökalu<br />
LIIKENNETURVALLISUUS<br />
Pisteet<br />
Onnettomuudet (5 vuoden jakso) Kevyen liikenteen heva-onnettomuuksia 1-2 5<br />
Kevyen liikenteen heva-onnettomuuksia 3 -> 10<br />
Koettu turvallisuus Tehtyjä aloitteita 1 3<br />
Tehtyjä aloitteita 2 -> 5<br />
Maksimipistemäärä 15<br />
MAANKÄYTTÖ<br />
Pisteet<br />
Koulu kadun varrella 10<br />
Runsaasti koululaisliikennettä kadun yli 5<br />
Päiväkoti 5<br />
Vanhustentalo, palvelukeskus 5<br />
Urheilukenttä, puisto 3<br />
Liikekeskus, kirjasto 2<br />
Maksimipistemäärä 15<br />
KEVYEN LIIKENTEEN OLOSUHTEET<br />
Pisteet<br />
Kevyen liikenteen risteäminen Kevyt liikenne eri tasossa 0<br />
Suojatie + liikennevalot 2<br />
Suojatie + keskisaareke 5<br />
Suojatiemaalaus 8<br />
Ei suojatietä 10<br />
Kevyen liikenteen väylät On kevyen liikenteen väylä 0<br />
Pelkkä jalkakäytävä 2<br />
Ei kevyen liikenteen väylää 5<br />
Maksimipistemäärä 15<br />
AJONEUVOLIIKENNE JA NOPEUDET<br />
Pisteet<br />
Läpiajo Tarpeetonta läpiajoa pääväylille 7<br />
Ajonopeudet Ajonopeuden (v85) ja nopeusrajoitusten erotus 12 km/h 10<br />
Nopeusrajoituksen muutoskohta 3<br />
Väylätyyppi Asuntokatu (nopeusrajoitus 30-40 km/h) 5<br />
Kokoojaväylä (nopeusrajoitus 40-50 km/h) 3<br />
Pääväylä, erityiskohde (nopeusrajoitus 30-40 km/h) 3<br />
Pääväylä, (nopeusrajoitus 50-60 km/h) 0<br />
Ajoradan leveys Nopeusrajoitus 30-40 km/h, ajoradan leveys ≤ 6,5 m 0<br />
Nopeusrajoitus 30-40 km/h, ajoradan leveys > 6,5 m 3<br />
Nopeusrajoitus 30-40 km/h, ajoradan leveys ≤ 7 m 0<br />
Nopeusrajoitus 30-40 km/h, ajoradan leveys > 7 m 3<br />
Maksimipistemäärä 15
Liite 8.2. Hidastetyypin valintatyökalu<br />
Pääkatu<br />
erityiskohde<br />
Kokoojakatu Asuntokatu Asuntokatu Bussireitti<br />
HIDASTETYYPPI 30-40 km/h 40 km/h 50 km/h 30-40 km/h<br />
Suojatien korotus (7/50 cm) kyllä kyllä kyllä mahdollinen mahdollinen<br />
Töyssy ei ei ei kyllä ei<br />
Korotettu alue (7/50 cm) kyllä kyllä kyllä mahdollinen mahdollinen<br />
Bussitöyssy mahdollinen kyllä ei mahdollinen kyllä<br />
Yksipuolinen kavennus (kohtaaminen) ei mahdollinen ei mahdollinen mahdollinen<br />
Yksipuolinen kavennus (ei kohtaamista) ei ei ei kyllä ei<br />
Kaksipuolinen kavennus (kohtaaminen) kyllä kyllä kyllä mahdollinen kyllä<br />
Kaksipuolinen kavennus +<br />
korotus 7/50 cm (kohtaaminen)<br />
kyllä kyllä kyllä mahdollinen mahdollinen<br />
Kaksipuolinen kavennus (ei kohtaamista) ei ei ei kyllä ei<br />
Leveä keskisaareke kyllä kyllä kyllä mahdollinen kyllä<br />
Leveä keskisaareke + korotus 7/50 cm kyllä kyllä kyllä mahdollinen mahdollinen<br />
Leveä keskisaareke ja keskilinjan siirto mahdollinen kyllä kyllä kyllä kyllä<br />
S-mutka (ei kohtaamista) ei ei ei kyllä ei<br />
Kiertoliittymät kyllä kyllä kyllä kyllä kyllä<br />
Loivapiirteinen hidastetöyssy: www.tiehallinto.fi/toyssyt
Liite 9. Yhteystietoja.<br />
Projektiryhmän yhteystietoja:<br />
Akaa<br />
Tommi Virkki<br />
Tommi.Virkki@akaa.fi<br />
040 335 3272<br />
Tiehallinto<br />
Hämeen tiepiiri<br />
Jouni Sivenius<br />
Jouni.Sivenius@tiehallinto.fi<br />
0204 22 4139<br />
Kylmäkoski<br />
Pentti Vihola<br />
Pentti.Vihola@kylmakoski.fi<br />
040 335 4608<br />
Liikenneturva<br />
Maire Pietilä<br />
Maire.Pietila@liikenneturva.fi<br />
0207 28 2373<br />
Urjala<br />
Jari Lehtonen<br />
Jari.Lehtonen@urjala.fi<br />
040 335 4220<br />
Länsi-Suomen lääninhallitus<br />
Tuomas Kähkönen<br />
Tuomas.Kahkonen@lslh.intermin.fi<br />
0205 17 3690<br />
<strong>Valkeakoski</strong><br />
Jorma Matikainen<br />
Jorma.Matikainen@vlk.fi<br />
040 335 7735<br />
Tampereen aluepelastuslaitos, Etelä-<br />
Pirkanmaan toimialue<br />
Kimmo Perolahti<br />
Kimmo.Perolahti@tampere.fi<br />
040 560 8082<br />
Projektin konsultti:<br />
WSP Finland Oy, etunimi.sukunimi@wspgroup.fi<br />
Risto Jounila (0207 86 4308), Olli Haveri (0207 86 4305), Jani Päivänen (0207 86 4424)<br />
Pirkanmaan liikenneturvallisuusnyrkin kokoonpano keväällä <strong>2007</strong>:<br />
Tuomas Kähkönen Länsi-Suomen lääninhallitus, Tampere<br />
Matti Joki Liikenneturva, Tampere<br />
Jari Näkki Liikkuva poliisi, Tampere<br />
Jouni Sivenius Tiehallinto, Hämeen tiepiiri<br />
Liikenneturvallisuuteen liittyviä sivustoja Internetissä:<br />
Länsi-Suomen läänin liikenneturvallisuussivusto www.laaninliikenneturvallisuus.fi<br />
Tiehallinnon liikenneturvallisuussivut www.tiehallinto.fi/liikenneturvallisuus<br />
Liikenneturva www.liikenneturva.fi<br />
LINTU-tutkimusohjelma www.lintu.info<br />
Liikenne- ja viestintäministeriö www.mintc.fi<br />
Ajoneuvohallintakeskus www.ake.fi<br />
Autoliitto www.autoliitto.fi<br />
Autokoululiitto www.autokoululiitto.fi<br />
Liikennevakuutuskeskus www.liikennevakuutuskeskus.fi<br />
Esimerkkejä muiden kuntien liikenneturvallisuussivustoista Internetissä:<br />
www.nurmijarvi.fi/palvelut/turvallisuus/fi_FI/liikenneturvallisuus/<br />
www.pori.fi/tpk