Artikkelisivut / Artikel - Rengas
Artikkelisivut / Artikel - Rengas
Artikkelisivut / Artikel - Rengas
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
saatesanat<br />
Kaikki alkoi Hampurista<br />
Ensimmäinen suomalaispappi Saksassa oli Toivo Waltari. Hän aloitti merimieskirkkotyön Hampurissa<br />
vuonna 1901. Hampurista alkoi myös ensimmäinen suomalainen siirtolaispappi, Hannu Honkkila<br />
vuonna 1971 kartoittaa Saksan suomalaisten tilannetta. ”Menin merimieskirkolle, jossa merimiespappi<br />
Göran Hellbergin kanssa katseltiin karttaa ja todettiin, että Köln näyttää olevan sopivan<br />
keskellä”, hän muistelee. Myös monelle meistä Saksan suomalaisista on Hampuri tainnut olla lähtökohta<br />
Saksan valloittamiseen.<br />
Tavallaan palaamme siis juurillemme, kun SKTK:n vuosikokousviikonloppua vietetään tänä vuonna<br />
Hampurin merimieskirkolla. Vuosikokous Merimieskirkon suojissa on myös yksi merkki suomalaisen<br />
kirkollisen työn ja Merimieskirkon viime vuonna Pohjois-Saksan alueella tiivistyneen yhteistyön<br />
onnistumisesta.<br />
Kirjeen kirjoittaminen kotiväelle tai palkan lähettäminen Suomeen eivät ole enää syitä merimiehen<br />
hakeutua kirkolle. ”Kulkijan olohuoneen” ovet ovat kuitenkin tänäänkin auki kenen tahansa piipahtaa<br />
sisään ”olipa sitten hätä tai vain pullan himo”, vakuuttavat Pohjois-Saksan merimieskirkon<br />
työntekijät (ks. s. 10 alkaen).<br />
Der 2009 im Auftrag des Bundesministeriums für Familie, Senioren, Frauen und Jugend durchgeführte<br />
dritte Freiwilligensurvey zeigt, dass 71 % der Bevölkerung in Deutschland in Vereinen, Organisationen,<br />
Gruppen oder öffentlichen Einrichtungen teilnehmend aktiv waren. Dies ist 5 % mehr als<br />
im Jahr 1999. Der Anteil freiwillig Engagierter an der Bevölkerung ist zwischen 1999 und 2009 von<br />
34 % auf 36 % gestiegen. Das Ehrenamt ist also nicht am Aussterben, ganz im Gegenteil!<br />
Die allermeisten Menschen engagieren sich, weil sie etwas zum Gemeinwesen beitragen, die Gesellschaft<br />
mitgestalten wollen. Weitere häufige Gründe sind das Bedürfnis nach Gemeinschaft und<br />
nach einem Engagement, das inhaltlich befriedigt und Freude bereitet. Wichtig ist außerdem die<br />
Möglichkeit, eigenes Wissen und Können einbringen und erweitern zu können.<br />
Die eigenen Fähigkeiten und oft sehr viel Zeit bringen auch im Rahmen der finnischen kirchlichen<br />
Arbeit viele Menschen ein – nicht nur, aber auch im Vorstand des ZfkA e.V. Bei der Jahreshauptversammlung<br />
in Hamburg werden wieder neue Vorstandsmitglieder gewählt. Einige steigen wohl verdient<br />
aus, andere kandidieren für weitere zwei Jahre und wieder andere wollen sich neu einbringen<br />
(s. ab S. 5). Ihnen allen sei an dieser Stelle herzlich gedankt! Der Dank gilt aber auch allen anderen,<br />
die unsere Gemeinschaft mitgestalten. Ohne die Menschen in unseren Gemeinden gäbe es keine<br />
finnische kirchliche Arbeit in Deutschland! Bleibt zu hoffen, dass die Arbeit – neben allem Frust,<br />
der auch zum Leben gehört – inhaltlich befriedigend ist und Freude bereitet.<br />
kuva: Martti Lammi<br />
Viel Freude auch mit der neuen <strong>Rengas</strong>-Ausgabe<br />
wünscht Ihnen<br />
Ritva Prinz<br />
Renkaan toimittaja/<strong>Rengas</strong>-Redakteurin<br />
Den Bericht über den Freiwilligensurvey 2009 finden Sie unter<br />
www.bmfsfj.de > Service > Publikationen<br />
03 • 2013 | 1
Tässä lehdessä / In dieser Ausgabe<br />
Museoon<br />
siirtäisi oululainen Rebekka Naatus lähetystyön. Kotimaa-lehden kolumnissaan<br />
hän ehdottaa: ”Koko sana pitäisi siirtää kirkolliseen museoon. Sinne<br />
jalkapuun ja julkiripin viereen.” Artikkelisarjansa toisessa osassa pastori<br />
Päivi Lukkari valottaa asiasta Suomessa virinnyttä keskustelua ja ottaa<br />
kantaa lähetystyön ja kirkon suhteeseen. (s. 18-19).<br />
18<br />
Mitä on selkokieli?<br />
Helppoja sanoja, yksinkertaisia lauserakenteita, ajankohtaista tekstiä. Selkokieli<br />
tarjoaa myös suomea toisena äidinkielenään opettelevalle mahdollisuuden<br />
lukea uutisia vaivattomasti ymmärrettävässä muodossa. Tai vaikkapa<br />
Raamattua. Paula Linke valottaa selkokieltä ja esittelee viime vuonna<br />
ilmestynyttä raamatunkäännöstä sivuilla 20-21.<br />
20<br />
Der Musterschüler wird aufmüpfig<br />
Ist Finnland dabei, der europäischen Kooperation den Rücken zu kehren<br />
und seine Politik eher national auszurichten? Wie sind die europakritischen<br />
Töne finnischer Politiker zu bewerten? Die Leiterin des Finnland-Instituts in<br />
Deutschland, Dr. Anna-Maija Mertens analysiert ab Seite 22 die neuesten<br />
politischen Entwicklungen im PISA-Wunderland.<br />
22<br />
Finnland.cool.<br />
Finnland wird 2014 Ehrengast der Frankfurter Buchmesse sein. Schon im<br />
Vorfeld soll ein buntes Satellitenprogramm bestehend aus diversen kulturellen<br />
Inhalten entstehen, das weit über Literatur hinaus geht und sich über<br />
das ganze deutschsprachige Europa erstreckt. Wie man sich daran beteiligen<br />
kann, erläutert Hanna Laajalahti auf Seite 25.<br />
25<br />
Nenässä nuha niiskuttaa<br />
Kalevalamitta sopii nykyrunoilijankin ohjenuoraksi. Sen osoittivat Braunschweigin<br />
kielikoulun oppilaat, jotka opettajansa Mari Aallon johdolla runoilivat<br />
arkisista asioista Kalevalan malliin. Pienten runoilijoiden tuotoksia ja<br />
vinkkejä runoilijoiksi aikoville löydät sivulta 30. Soikoon siis sanainen Sampo!<br />
30<br />
2 |<br />
03 • 2013
Ajankohtaista / Aktuelles<br />
Kiitos! – Danke!<br />
Saksan suomalaisten seurakuntien ja yksityishenkilöiden lähetyksen ja kansainvälisen diakonian<br />
hyväksi tekemät lahjoitukset ylsivät vuonna 2012 ennätykselliseen 13.421,14 euron summaan. Tämä<br />
on € 1,63 jäsentä kohti ja ylittää reilusti vuosikokouksen asettaman tavoitteen (€ 1,- jäsentä kohti).<br />
Lahjoitukset on välitetty lahjoittajien ilmoittamiin kohteisiin. Kiitos kaikille lahjoittajille!<br />
Erfreulich hoch waren im Jahre 2012 die Zuwendungen für Mission und ökumenische Diakonie.<br />
Sie betrugen insgesamt € 13.421,14. Das bedeutet € 1,63 pro Mitglied und übersteigt bei weitem<br />
das von der Jahreshauptversammlung gesetzte Ziel von einem Euro pro Mitglied. Die Spenden wurden<br />
gemäß Zweckbestimmung weitergeleitet. Allen Spenderinnen und Spendern herzlichen Dank!<br />
kuva: Andres Flückiger/ pixelio.de<br />
”Mun silmin”<br />
Siirtolaisuusinstituutin näyttely avaa kuvakulmia Suomessa asuvien somalinuorten maailmaan<br />
7.3.2013 lähtien esitellään Siirtolaisuusinstituutissa Turussa Suomessa asuvien somalinuorten elämää<br />
ja ajatuksia kuvin ja videoteoksin. Näyttelyssä on mukana myös somalialaisten elämiseen liittyvää<br />
taustatietoa ja materiaalia. Hanketta koordinoi ja johtaa taiteiden tohtori Helena Oikarinen-Jabai.<br />
Siirtolaisuusinstituutti julkaisi viime syksynä somalinuorista kertovan kirjan ”Mun Stadi”, jonka<br />
esittelemme seuraavassa Renkaassa.<br />
Siirtolaisuusintituutti, Eerikinkatu 34, Turku, www.siirtolaisuusinstituutti.fi<br />
<strong>Rengas</strong> 4-5/2013 ilmestyy KV 13<br />
huhti- ja toukokuun tapahtumatiedot<br />
artikkelit: 26.02.2013<br />
seurakuntien tapahtumatiedot oman<br />
seurakunnan tiedottajalle: 26.02.2013.<br />
<strong>Rengas</strong> 6-7/2013 ilmestyy KV 22<br />
kesä- ja heinäkuun tapahtumatiedot<br />
artikkelit: 26.04.2013<br />
seurakuntien tapahtumatiedot oman<br />
seurakunnan tiedottajalle: 26.04.2013.<br />
03 • 2013 | 3
Rauha – lahja ja tehtävä<br />
kuukauden sana<br />
Silloin susi kulkee karitsan kanssa ja pantteri<br />
laskeutuu levolle vohlan viereen, vasikka ja<br />
leijonanpentu syövät yhdessä ja pikkupoika on<br />
niiden paimenena. Lehmä ja emokarhu käyvät<br />
yhdessä laitumella, yhdessä laskeutuvat levolle<br />
niiden vasikat ja pennut, ja leijona syö heinää<br />
kuin härkä. Ja imeväinen leikkii kyyn kolon äärellä,<br />
vastikään vieroitettu lapsi kurottaa kättään<br />
kohti myrkkykäärmeen luolaa. Kukaan ei tee pahaa,<br />
ei tuota turmiota minun pyhällä vuorellani,<br />
sillä maa on täynnä Herran tuntemusta niin<br />
kuin meri on vettä tulvillaan.<br />
Jes. 11: 6-9<br />
Jesajan profetia tuntuu utopistiselta. Maailman<br />
järjestys on toisenlainen. Leijona on leijona<br />
ja kyykäärme on kyykäärme. Vahvempi syö heikomman,<br />
se on viidakon laki.<br />
Entä jos tulkitsisin vanhaa profetiaa hiukan<br />
vapaammin, omasta elinympäristöstäni käsin?<br />
Myrkkykäärmeet voisivat tarkoittaa myrkyllisiä<br />
ihmisiä – ihmisiä, jotka myrkyttävät ilmapiirin<br />
ympärillään, myrkyttävät läheistensä elämän.<br />
Katkeroituneita ihmisiä, ihmisiä, jotka antautuvat<br />
oman katkeruutensa valtaan. Leijonilla voitaisiin<br />
tarkoittaa ihmisiä, jotka pyrkivät hallitsemaan läheisiään,<br />
repivät ja raatelevat ulkoisesti tai sisäisesti,<br />
riistävät ihmisarvon; ihmisiä, joiden vierellä<br />
ei ole tilaa elää. Imeväiset ja pikkupojat voisivat<br />
olla esimerkiksi tämän maailman halveksittuja ja<br />
sorrettuja – lapsia, sairaita, asunnottomia, naisia<br />
ja miehiä, jotka menehtyvät hiljaa puolisonsa<br />
tai työnantajansa tyrannointiin.<br />
Entä rauha? Tila, jossa leijona saa olla leijona<br />
ja myrkkykäärme myrkkykäärme – mutta jossa<br />
ne eivät käytä voimaansa toisen vahingoittamiseen,<br />
toisen satuttamiseen? Imeväinen voi ojentaa<br />
kätensä ja kädenojennus otetaan vastaan –<br />
kädenojennus sovintoon ehkä, tai paijaamaan<br />
ojentunut käsi. Pikkulapset paimentavat petoja<br />
– näyttävät tien, jota kulkea. Viidakon laki väistyy<br />
rakkauden, välittämisen ja huolenpidon, oikeudenmukaisuuden<br />
edessä.<br />
Meidän rauhanpyrkimyksemme jäävät niin<br />
usein puolitiehen. Puhumme rauhasta ja tyydymme<br />
näennäiseen rauhaan, välirauhaan, aselepoon<br />
tai kylmään sotaan. Toivomme, että meidät<br />
”jätetään rauhaan”, että emme joudu pohtimaan<br />
ikäviä tai vaikeita asioita, tuomaan päivänvaloon<br />
puolison tai vanhempien väkivaltaisuutta, koulutai<br />
työpaikkakiusaamista, uskottomuutta. Painamme<br />
ongelmia villaisella tai lakaisemme ne<br />
maton alle, jotta ylläpitämämme näennäisrauha<br />
ei järkkyisi, jotta emme itse joutuisi hyökkäyksen<br />
kohteeksi. Raamatun profetia tuskin tarkoittaa<br />
tällaista rauhaa.<br />
Jeesuksen, rauhan ruhtinaan, tie rauhaan kohtasi<br />
vastustusta. Rauhan tie kulki kärsimysten<br />
kautta. Jeesusta ajoi tiellään eteenpäin pyrkimys<br />
totuuteen ja oikeudenmukaisuuteen. Se merkitsi<br />
toisinaan jyrkkiä sanoja, vääryyden osoittamista<br />
vääryydeksi, syrjään siivottujen ongelmien nostamista<br />
näkyviin.<br />
Rauha itsemme ja Jumalan kanssa on meille<br />
luvattu ja annettu Jumalan lahja. Rauha ihmisten<br />
kesken on samalla myös tehtävä. Lahjan<br />
saa ottaa vastaan. Rauhan tietä on lähdettävä<br />
kulkemaan. Leijonan on lakattava raatelemasta,<br />
käärmeen levittämästä myrkkyä. Raatelemista<br />
ja myrkyn levittämistä ei tarvitse eikä saa enää<br />
sietää. Kiusaajia ja kiusattuja ei saa ”jättää rauhaan”.<br />
Silloin rauha on mahdollinen sekä kiusatulle<br />
että kiusaajalle. Jumalan rakkauden perustalle<br />
rakennettu rauha.<br />
Päivi Lukkari<br />
kuva: Outi Tuulari<br />
4 |<br />
03 • 2013
Hampuri kutsuu!<br />
Gemeinden Ahoi!<br />
03 • 2013 | 5
Suomalaisen kirkollisen työn keskuksen vuosikokousviikonloppu järjestetään 15.-17.3.2013<br />
Hampurissa suomalaisen merimieskirkon tiloissa.<br />
Viikonlopun ohjelmassa on varsinaisen vuosikokouksen lisäksi mm. pääkonsuli Erja Tikan vastaanotto<br />
ja tutustumista Hampuriin sekä iloista yhdessäoloa. Merimieskirkko sijaitsee keskeisellä<br />
paikalla sataman tuntumassa lähellä Elbeä.<br />
Hampurin sataman katsotaan saaneen alkunsa 1189, jolloin Hampurista tuli vapaakaupunki ja<br />
sen asukkaille myönnettiin tullioikeudet Elbe-joelle. Sataman ympärille onkin sittemmin keskittynyt<br />
niin hansakaupungin elinkeinoelämän kehitys kuin historiakin. Alun perin hiililaivojen lastauspaikaksi<br />
rakennettu Landungsbrücken aivan Merimieskirkon läheisyydessä on nykyään suosittu<br />
turistinähtävyys.<br />
Tervetuloa Hampuriin!<br />
Das jahreshauptversammlungswochenende des zfka findet vom 15.-17.3.2013 in den Räumlichkeiten<br />
der finnischen Seemannskirche in Hamburg statt.<br />
Im Programm u.a. Empfang der Generalkonsulin von Finnland, Erja Tikka, Stadtrundfahrt und<br />
geselliges Beisammensein. In der Seemannskirche nahe den Landungsbrücken sind wir im Herzen<br />
der Hamburger Geschichte. Herzlich willkommen!<br />
kuvat/Fotos: Ritva Prinz<br />
Lue lisää/weitere Informationen:<br />
www.rengas.de<br />
6 |<br />
03 • 2013
Mitä saavutit? Mitä jäi kesken?<br />
Vorstandsmitglieder ziehen Bilanz<br />
Bei der Jahreshauptversammlung in Hamburg am 16.3. endet die Amtsperiode von Milja<br />
von Fragstein, Karl-Friedrich von Knorre, Leena Nikula und Felix Tölle.<br />
Karl-Friedrich von Knorre, Felix Tölle und Leena Nikula stellen sich erneut zur Wahl.<br />
Fragen, die in den letzten zwei Jahren den Vorstand beschäftigten waren u. a.:<br />
- neue regionale Konzeption mit Zentren und Gemeindeassistenten in größeren Gemeinden und<br />
der Möglichkeit für kleine Gemeinden, auch ohne Vereinsstruktur weiterhin aktiv zu bleiben -<br />
sowie deren Finanzierung<br />
- Gestaltung von Angeboten, die Jugendliche ansprechen<br />
- die Zusammenarbeit mit der finnischen Gemeinde Rhein-Neckar<br />
Kysyimme erovuoroisilta johtokunnan jäseniltä, mitä he kokivat saavuttaneensa johtokunnassa.<br />
Mikä johtokuntatyöskentelyssä oli parasta? Mikä jäi kesken? Mihin he uudella kaudella<br />
haluaisivat vaikuttaa?<br />
Tulin johtokuntaan varajäsenenä silloin, kun aloitettiin<br />
rakenteiden muutos siten, että haluttiin<br />
perustaa suurimmille seurakunnille aluekeskus<br />
ja palkata seurakunta-assistentti huolehtimaan<br />
toiminnan koordinoinnista. Annettiin myös pienemmille<br />
seurakunnille mahdollisuus lopettaa<br />
yhdistystoiminta ja silti säilyttää toiminta ja sielunhoidolliset<br />
palvelut yhdyshenkilön ja alueen<br />
papin kautta. Tämä prosessi on suurelta osalta<br />
toteutunut ja järjestely toimii.<br />
Muutosta ei kuitenkaan “määrätty” johtokunnasta,<br />
vaan joka alueen seurakuntalaiset olivat<br />
ja ovat edelleenkin aktiivisesti prosessissa mukana.<br />
Toivonkin, että kaikille alueille saadaan toimiva<br />
keskus, jonka kaikki seurakuntalaiset tuntevat<br />
omakseen.<br />
Jännitin alussa aika paljon johtokuntaan lähtemistä,<br />
mutta sydämellinen, perheenomainen<br />
tunnelma johtokunnan kokouksissa on tehnyt<br />
työskentelyn helpoksi. Haluan myös kiittää hyvin<br />
valmistetuista kokouspapereista, joista asiat<br />
käyvät selkeästi ilmi. Näin päätösten teko on<br />
helppoa. Vaikeinta minulle ovat olleet pitkät junamatkat<br />
täältä pohjoisesta!<br />
En aio asettua uudestaan ehdokkaaksi johtokuntaan,<br />
sillä velvollisuuteni tyttärenä vaativat<br />
lisää aikaa.<br />
Toivon, että jokainen, joka haluaa huolehtia yhteisistä<br />
asioistamme, ilmoittautuu rohkeasti mukaan.<br />
Kenellekään ei anneta tehtävää, josta hän<br />
ei Jumalan avulla suoriudu.<br />
MiLja von FRagStEin<br />
Milja von Fragstein<br />
03 • 2013 | 7
Puheenjohtajana pidin huolta siitä, että kaikki<br />
johtokunnan jäsenet olivat kokouksissa prosessissa<br />
aktiivisesti mukana. Vaikka aiheet ovat joskus<br />
olleet haastavia, niin yritin päästä siihen, että<br />
kaikkien oli mielekästä olla tässä prosessissa mukana<br />
ja yhdessä pohtien löysimme parhaan ratkaisun.<br />
Uskoisin että tämä melkein aina onnistui.<br />
Omien tilojen rahoitus maakirkkojen tuella on<br />
projekti, jonka olemme käynnistäneet – olemme<br />
hyvällä matkalla, mutta emme vielä loppusuoralla.<br />
Kesken on myös positiivisen ja rakentavan yhteistyön<br />
saavuttaminen Rhein-Neckarin seurakunnan<br />
kanssa. Meillä ei ole toista seurakuntaa,<br />
josta olisi pitänyt keskustella melkein jokaisessa<br />
johtokunnan kokouksessa, oikeuskiistan jälkeenkin.<br />
Tästä perinteestä luopuisin mielelläni.<br />
On ollut hienoa saada olla mukana luomassa kirkollista<br />
tulevaisuuttamme yhdessä harmonisen<br />
johtokunnan kanssa. Mainiota oli myös hyvä yhteistyö<br />
papiston ja meidän toimistohenkilökuntamme<br />
kanssa. Suurkiitokset Maurille, Ritvalle<br />
ja Annelle.<br />
Asetun uudelleen ehdokkaaksi ja jatkan työtä, jos<br />
sallitaan. On vielä monta projektia (mm. aluepäivät),<br />
jotka kaipaavat kehittämistä.<br />
kaRL-FRiEDRiCH von knoRRE<br />
Olen ollut varajäsenenä mukana useimmissa johtokunnan<br />
kokouksissa kahden vuoden aikana ja<br />
näin mukana yhteisissä päätöksissä. Johtokuntatyöskentely<br />
on joukkuelaji eikä yksilölaji, joten<br />
omat saavutukset eivät ole niin merkittäviä.<br />
Parasta johtokuntatyöskentelyssä olivat hyvin<br />
valmistellut kokoukset ja keskusteleva kokousilmapiiri.<br />
Haluan mielelläni tarttua tuleviin haasteisiin<br />
ja asetun siksi ehdokkaaksi uudelleen.<br />
LEEna nikuLa<br />
Koska olen aiemmin tehnyt nuorisotyötä, olen<br />
yrittänyt toimia nuoremman polven ja nuorison<br />
äänenä johtokunnassa.<br />
Johtokuntatyöskentelystä jää mieleen moni hyvä<br />
hetki johtokuntakollegoideni seurassa Hannoverissa<br />
ja Frankfurtissa. Viime aikoina olemme<br />
pastori Päivi Lukkarin kanssa mietiskelleet uusia<br />
projektimalleja, jotka vaikuttaisivat nuorison motivaatioon<br />
osallistua kirkolliseen työhön.<br />
Asetun mielelläni ehdokkaaksi uudelleen. Haluaisin<br />
jatkaa keskustelua johtokunnassa hyvällä<br />
mielellä ja kehitellä uutta Sasu-rippikoulun<br />
juhlavuonna 2013. Erityisesti yritän olla mukana<br />
uusien ideoiden kehitysprosessissa nuorisotyön<br />
puolella ja jatkaa hyvää yhteistyötä pappiemme<br />
kanssa.<br />
FELiX tÖLLE<br />
Karl-Friedrich von Knorre<br />
Leena Nikula<br />
Felix Tölle<br />
8 |<br />
03 • 2013
Tavoitteena avoin sosiaalinen verkko<br />
Annaliisa Kühn kandidiert für den Vorstand<br />
Kuva: Outi Tuulari<br />
SKTK:n varapuheenjohtaja Minna Schottenin<br />
muutettua pois Saksasta tulee uusi varapuheenjohtaja<br />
valittavaksi vuosikokouksessa<br />
Hampurissa. Annaliisa Kühn Dresdenistä asettautuu<br />
ehdokkaaksi ja esittäytyy seuraavassa.<br />
Olen kotoisin Vaalasta, opiskelin luokanopettajaksi<br />
Kajaanissa ja työskentelin Oulussa. Tapasin<br />
saksalaisen aviomieheni Suomessa, muutimme<br />
miehen työn mukana Sveitsiin 1996 ja<br />
Jenaan 1999. Nyt olemme asuneet Dresdenissä<br />
jo yli kymmenen vuotta. Hoidin kahta poikaamme,<br />
opiskelin saksaa ja opetin kansainvälisellä<br />
koululla suomea, kunnes sain töitä yksityisestä<br />
kristillisestä koulusta. 2009-11 opiskelin<br />
Dresdenin teknillisessä yliopistossa Europäische<br />
Sprachen -jatko-opinnot (M.A.). Nyt opetan yliopisto-opiskelijoille<br />
suomea muutamana päivänä<br />
viikossa.<br />
Annaliisa Kühn<br />
Seurakuntatoiminnassa olen ollut mukana rippikouluikäisestä<br />
lähtien. Olen pitänyt suomalaista<br />
pyhäkoulua Zürichin luterilaisella kirkolla ja tullut<br />
mukaan Saksan suomalaisen seurakunnan yhteyteen<br />
jo Jenassa. Dresdenissä aloitin srk:n tiedottajana,<br />
jatkoin raadin jäsenenä ja vuodesta 2005<br />
olen toiminut kirkkoraadin puheenjohtajana. Välillä<br />
olen ollut pari vuotta mukana SKTK:n johtokunnassakin.<br />
Mahdollisuus kuulla Jumalan sanaa, laulaa ja rukoilla<br />
yhdessä omalla äidinkielellä on yksi ulkomailla<br />
asuvan kristityn perustarpeista. Aina se<br />
ei kuitenkaan ole arkipäivän päällimmäisin tarve.<br />
Erityisen tärkeää monille ulkosuomalaisille<br />
on löytää avoin suomalainen sosiaalinen verkko,<br />
joka ottaa ehdoitta vastaan ja jossa voi halutessaan<br />
aktiivisesti toimia mukana. Tämän verkon<br />
suomalaiset seurakunnat tarjoavat. Haluan<br />
johtokunnan kautta olla mukana kehittämässä<br />
Saksan suomalaista kirkollista toimintaa tarpeitamme,<br />
mahdollisuuksiamme ja aikaamme yhä<br />
paremmin vastaavaksi.<br />
annaLiiSa küHn<br />
Annaliisa Kühn wurde in Vaala, an der Mündung<br />
des Oulusees in den Oulufluss, geboren. Das gemeinsame<br />
Leben mit ihrem Mann brachte sie<br />
über die Schweiz und Jena vor mehr als 10 Jahren<br />
nach Dresden. Ursprünglich Grundschullehrerin,<br />
unterrichtete sie mal Finnisch, mal an einer<br />
christlichen Schule.<br />
Aktive Mitarbeit in der Gemeinde war Annaliisa<br />
schon immer wichtig. Schnell fand sie auch<br />
in Deutschland ihren Platz in der finnischen Gemeinde.<br />
Neben der Möglichkeit, in der Muttersprache<br />
Gottes Wort hören, singen und beten zu<br />
können, ist ihr wichtig, dass den Finnen hier ein<br />
offenes soziales Netz geboten wird.<br />
Annaliisa war bereits von 3/2006 bis 3/2009 Mitglied<br />
des Vorstandes und kandidiert jetzt für den<br />
Posten der 2. Vorsitzenden, um „die finnische<br />
kirchliche Arbeit in Deutschland so weiterzuentwickeln,<br />
dass sie noch besser unseren Bedürfnissen,<br />
Möglichkeiten und unserer Zeit entspricht“.<br />
Deutsche Zusammenfassung Ritva PRinz<br />
03 • 2013 | 9
Ovet ja korvat auki<br />
Tseki-papukaija ei ujostele vierasta. Rauhallisesti<br />
se seuraa häkistään niin merimieskirkon<br />
aulaan pyrähtäviä kielikoululaisia kuin<br />
jo varttuneempaan ikään ehtineitä työkerholaisia.<br />
Ihmiset ovat merimieskirkkotyössä<br />
tärkeintä, siitä on päätoimisten työntekijöiden<br />
tiimi yhtä mieltä. Niin vapaaehtoiset, joita<br />
ilman työstä ei tulisi mitään, kuin merimiehet<br />
ja kaikki muutkin kulkijat, jotka kirkolle<br />
poikkeavat.<br />
kuva/Foto: Ritva Prinz<br />
”Merimieskirkon ”juttu” on pitää ovet ja korvat<br />
auki”, toteaa sosiaalikuraattori Ritva Lehmann.<br />
Ja johtaja Satu Oldendorff lisää: ”Merimieskirkko<br />
on liikkuvien ihmisten kirkko. Teemme työtä<br />
erityisissä olosuhteissa ammattiaan harjoittavien<br />
kuten merimiesten ja raskaan liikenteen<br />
kuljettajien parissa. Ja sitähän tavallaan olemme<br />
myös me ulkosuomalaiset, juuriltamme liikkeelle<br />
lähteneet.” Merimieskirkko haluaa tarjota<br />
ihmisille yhteisöllisyyden mahdollisuuden, usein<br />
sen ”toisen kodin”.<br />
Ja kulkijan olohuoneella on kysyntää. Vuosittaiset<br />
kohtaamiset kirkolla, laivakäynneillä jne.<br />
yltävät pian 50000:een / vuosi. Taloudellisten<br />
kysymysten lisäksi yksi suurimmista ongelmista<br />
onkin, mistä löytää tarpeeksi käsiä kaikkia tehtäviä<br />
varten.<br />
Kuluvana vuonna haasteet tulevat lisääntymään.<br />
Kun Hampurin pääkonsulaatti kesällä<br />
2013 lopettaa toimintansa, on odotettavissa,<br />
että etenkin sosiaalityön tarve kasvaa. Merimieskirkon<br />
tiloihin alkusyksystä 2013 siirtyvän<br />
kansalaispalvelupisteen näkee Satu Oldendorff<br />
kuitenkin positiivisena asiana niin kirkolle kuin<br />
Das Maskottchen der finnischen Seemannskirche, der<br />
Papagei Tseki, hat keine Angst vor den Gästen.<br />
alueen suomalaisille: ”Meitä kaikkia tarvitaan<br />
nyt Suomen esillä pitämisessä!”<br />
Merimieskirkko haluaa olla matalan kynnyksen<br />
kohtaamispaikka. ”Merimieskirkko ei ole kahvila,<br />
ei kauppa, ei sauna eikä hotelli, vaikka näitä<br />
palveluja meiltä saakin. Merimieskirkko on ihmisten<br />
olohuone, tänne saa tulla hyvine ja huonoine<br />
puolineen, hyvinä ja huonoina päivinä. Toivon<br />
että ihmisillä olisi sellainen tunne, että tänne on<br />
turvallista tulla, ettemme tuomitse ketään vaikka<br />
joku olisikin pahalla tuulella”, tiivistää palveluvastaava<br />
Tiina Ylitalo. Ja toimistosihteeri Eira<br />
Weißenburg lisää: ”On tärkeää, että näin suuressa<br />
kaupungissa on ”Suomi-keskus”, paikka johon<br />
aina voi tulla, oli sitten hätä tai vain pullan<br />
himo!”<br />
Ritva Prinz<br />
10 |<br />
03 • 2013
”Tulla saa, oli sitten hätä<br />
tai pullanhimo.”<br />
Die Kernaufgabe der finnischen Seemannskirche<br />
liegt in der Betreuung der finnischen<br />
Seeleute und der Finnen, die auf Reisen sind.<br />
Sie bietet auch eine Begegnungsstätte für<br />
die Finninnen und Finnen, die in Hamburg<br />
und Umgebung leben. Die finnische Seemannskirche<br />
ist seit 1901 in Hamburg tätig.<br />
Das erste in den 1920er Jahren erstellte<br />
eigene Kirchengebäude wurde während<br />
des Zweiten Weltkrieges zerstört. Das heutige<br />
Gebäude der Seemannskirche in der Ditmar-Koel-Str.<br />
6, wurde im Dezember 1966<br />
eingeweiht. Die Seemannskirche liegt zentral<br />
in der Nähe des Hafens und der Elbe. In<br />
den Räumlichkeiten der Seemannskirche findet<br />
sich ein vielseitiges Angebot: Café, Sauna,<br />
Bibliothek, Gästeräume, Kunstausstellungen<br />
und Konzerte. Im November findet<br />
der alljährliche Weihnachtsbasar statt, der<br />
ein weit über Hamburg hinaus bekanntes<br />
Schaufenster nach Finnland bietet.<br />
www.finnkirche.org<br />
Volles Haus gibt es in der Seemannskirche öfter, wie<br />
hier bei dem Empfang des finnischen Generalkonsulates<br />
zum Unabhängigkeitstag 2012.<br />
Suomen Merimieskirkko perustettiin<br />
vuonna 1875. Toiminnan tarkoituksena on<br />
ollut alusta asti tukea kotimaasta kauaksi<br />
lähteneitä merenkulkijoita ja siirtolaisia<br />
sekä auttaa ulkomailla vaikeuksiin joutuneita<br />
maanmiehiä. Toimintaa on myös kotimaassa<br />
ja merillä.<br />
Toiminnan perusajatus nyt, yli 135 vuotta<br />
myöhemmin, on sama: vieraanvaraisuus,<br />
kohtaaminen, läsnäolo, kristillinen identiteetti,<br />
merellinen henki ja avoimuus uudelle<br />
ovat toiminnan perusarvot.<br />
Merimieskirkkojen palvelut ovat vuosien<br />
saatossa monipuolistuneet ja toimipisteistä<br />
on muotoutunut (ulkomailla) suomalaisuuden,<br />
suomen kielen ja kulttuurin tukikohtia<br />
ja näyteikkunoita Euroopassa. Merimieskirkot<br />
ovat käyttäjilleen kappale kotimaata vieraassa<br />
maassa ja uuden kulttuurin keskellä.<br />
Kotimaan satamien merimieskirkkotyö painottuu<br />
kansainvälisen vastavuoroisuusperiaatteen<br />
mukaisesti ulkomaalaisten merimiesten<br />
palvelemiseen. Kotimaan toimipisteet<br />
ovat toki avoinna kaikille kävijöille.<br />
www.merimieskirkko.fi ja<br />
www.finnkirche.org<br />
kuva/Foto: Eike Dehls<br />
03 • 2013 | 11
Merimieskirkon voimanaiset<br />
Pohjois-Saksan merimieskirkko käsittää Hampurin<br />
merimieskirkon ja Lyypekin merimieskirkon/Suomi-Kodin.<br />
Seurakunta- ja siirtokuntatyön<br />
lisäksi työtä tehdään Hampurissa<br />
lähinnä merenkulkijoiden ja Lyypekissä sekä<br />
raskaan liikenteen kuljettajien että merenkulkijoiden<br />
parissa. Ja nämä naiset hommaa<br />
pyörittävät.<br />
Satu Oldendorff, Pohjois-Saksan merimieskirkon<br />
johtaja<br />
Olen Satu Oldendorff ja kotoisin viisilapsisesta<br />
perheestä Perniöstä, mutta olen myöhemmin<br />
turkulaistunut. Elämän vuosikymmeniä minulle<br />
kertyy tänä vuonna kuusi, joista olen asunut<br />
Saksassa 27 vuotta. Iloa elämääni tuovat kolme<br />
lasta perheineen, hyvät ystävät ja mielenkiintoinen<br />
työ. Olen ammatiltani sairaanhoitaja/osastonhoitaja<br />
ja työskennellyt sairaaloissa<br />
niin Suomessa kuin Saksassa yhteensä yli kolmekymmentä<br />
vuotta. Pidän uimisesta, pyöräilystä<br />
ja lukemisesta.<br />
Elämän mottona kuljetan mukanani ”asioilla on<br />
tapana järjestyä”.<br />
Merimieskirkkotyön<br />
löysin 80-luvun alussa<br />
kielikoulun kautta.<br />
Minulle oli hyvin<br />
tärkeää, että lapseni<br />
osaisivat suomea ja<br />
siinä Hampurin merimieskirkolla<br />
toimiva<br />
Suomi-koulu oli<br />
suurena tukena. Siitä<br />
lähtien myös merimieskirkon<br />
vapaaehtoistyö/luottamustehtävät<br />
ovat olleet tärkeä<br />
osa elämääni Hampurissa ja myöhemmin Turussa<br />
asuessani. Turun aikana toimin Suomen Merimieskirkko<br />
ry:n hallituksen varapuheenjohtajana.<br />
Työntekijäksi merimieskirkkoon siirryin 2010,<br />
ensin Turkuun ja sitten Hampuriin. Rakkaus merimieskirkkotyöhön<br />
ja työn perinpohjainen tunteminen<br />
ovat helpottaneet tehtäväni hoitamista<br />
huomattavasti. Osaavan henkilöstön ja vapaaehtoisten<br />
kanssa tätä työtä on hyvä tehdä.<br />
Ritva Lehmann, sosiaalikuraattori<br />
Olen 50+ikäryhmään kuuluva, 23 vuotta ulkomailla<br />
asunut suomalainen, kolmen aikuisen<br />
lapsen äiti ja kahden lapsenlapsen mummi. Ammattikoulutukseni<br />
olen saanut sekä Suomessa<br />
että Saksassa. Olen erikoissairaanhoitaja (OP-<br />
Schwester, Klinikum Barmen, Wuppertal), kielenkääntäjä-tulkki<br />
(Turun yliopisto) ja sosiaalipedagogi<br />
(Rauhes Haus, Hamburg). Lisäksi olen<br />
suorittanut sovittelijan tutkinnon (IKM, Hamburg).<br />
80-luvulla olen ollut kolme vuotta lähetystyössä<br />
eteläisessä Afrikassa.<br />
Seurakuntatyö on aina ollut lähellä sydäntäni,<br />
jo rippikoulusta<br />
lähtien<br />
olen toiminut<br />
vapaaehtoisena<br />
mukana<br />
erilaisissa tehtävissä<br />
seurakunnassa<br />
(raamattupiiri,<br />
perhetyö, kirkkoraati).<br />
Die Leiterin der finnischen Seemannskirche in Norddeutschland,<br />
Satu Oldendorff, kennt die Seemannskirchenarbeit<br />
schon über 30 Jahre, zuerst als ehren- und<br />
dann als hauptamtliche Mitarbeiterin.<br />
Die Sozialkuratorin der finnischen Seemannskirche in<br />
Norddeutschland, Ritva Lehmann, besitzt eine vielfältige<br />
Ausbildung sowohl auf pflegerischem als auch psychologischem<br />
Gebiet.<br />
12 |<br />
03 • 2013
Halusin ulkosuomalaistyöhön ja vuodesta 2002<br />
lähtien olen toiminut sosiaalikuraattorina merimieskirkolla<br />
Hampurissa. Näiden vuosien aikana<br />
olen saanut olla kehittämässä sosiaali- ja diakoniatyötä<br />
Hampurin merimieskirkolla. Teen yhteistyötä<br />
mm. naapuriavun, SKTK:n ja Ulkosuomalaisparlamentin<br />
kanssa.<br />
Eira Weißenburg, toimistosihteeri<br />
Olen Eira Weißenburg, toimistosihteeri. Kirjoitan<br />
laskut, pidän kassakirjanpitoa, valmistelen<br />
kirjanpitoa Helsingin keskustoimistoa varten.<br />
Huolehdin myyjäistilausten lähettämisestä ja laskujen<br />
tarkastamisesta. Vastaan puhelimeen ja yhteisiin<br />
sähköposteihin. Teen tiedotuslehtistämme<br />
Ankkuria, Renkaan srk-sivut ja kirjoitan työkokousten<br />
pöytäkirjat. Hätätilassa olen kanttiinin<br />
kassalla ja siivoan majoitushuoneenkin.<br />
Olen ollut kirkon vakituinen kävijä vuodesta<br />
1996 lähtien ja melkein alusta lähtien mukana<br />
sekä kielikoulun johtokunnassa että kirkkotoimikunnassa.<br />
Reilu vuosi sitten Satu kysyi minulta,<br />
enkö haluaisi tulla tänne töihin. Ja minähän<br />
halusin.<br />
On mukava nähdä paljon erilaisia suomalaisia ja<br />
tehdä työtä suomeksi. Työkaverit ovat ihania ja<br />
vaihteleva työkin mukavaa. Koskaan ei ole ”normipäivää”,<br />
vaan aina sattuu ja tapahtuu.<br />
Tiina Ylitalo, palveluvastaava<br />
Olen Tiina Ylitalo, Hampurin merimieskirkon<br />
palveluvastaava. Olen aloittanut työni merimieskirkolla<br />
1.9.1998 vuosivapaaehtoisena. Vuoden<br />
jälkeen jäin Hampuriin, menin töihin Hampurin<br />
kongressikeskukseen ja tein sijaisuuksia kirkolla.<br />
Marraskuussa vuonna 2000 minut valittiin<br />
pääemännäksi. Nyt vastaan kaikista palveluista<br />
(saunasta, majoituksesta, kaupasta, kahvilasta<br />
ja juhlien mm. häiden, syntymäpäivien tms.<br />
järjestämisestä).<br />
Olen viettänyt ja asunut lapsuuteni ensimmäiset<br />
kahdeksan vuotta Hampurin merimieskirkolla.<br />
Vanhempani olivat täällä silloin töissä. Merimieskirkolla<br />
on aina paikka sydämessäni ja sillä on<br />
minulle tärkeä merkitys. Kun isäni kesällä 1998<br />
Hampurin lomani jälkeen soitti ja kertoi lukeneensa<br />
Kotimaa-lehdestä, että tänne etsitään<br />
vapaaehtoista, soitin saman tien Merimieskirkolle<br />
Albertinkadulle ja kysyin, vieläkö ehdin lähettää<br />
oman hakemukseni, vaikka hakuaika oli<br />
päättynyt edellisenä päivänä. Minut valittiin ja<br />
ympyrä sulkeutui, kun saavuin lopulta takaisin<br />
”synnyinsijoilleni“.<br />
Kun talo on täynnä ihmisiä ja ”tiskin takana“ on<br />
kiire, olen parhaimmillani. Haluan palvella asiakkaita<br />
ja olla olemassa heitä varten. Yritän käyttäytyä<br />
ihmisiä kohtaan niin kuin haluaisin minuakin<br />
kohtaan muiden käyttäytyvän. Ihmisten erilaisuus<br />
on rikkaus<br />
ja haaste!<br />
Haaste on<br />
myös työn<br />
ennakoimattomuus,<br />
mutta<br />
toisaalta se pitää<br />
myös mielen<br />
virkeänä;<br />
koskaan et tiedä,<br />
mitä päivä<br />
lopulta tuo<br />
tullessaan.<br />
Die Büroassistentin Eira Weißenburg mag die Lebendigkeit<br />
und Vielfältigkeit in der Arbeit der Seemannskirche.<br />
Neben E-Mails und Protokollschreiben putzt sie auch<br />
schon mal ein Gästezimmer, wenn Not am Mann ist.<br />
Tiina Ylitalo arbeitet als Service Managerin. Sie hat ihre<br />
ersten acht Lebensjahre in der finnischen Seemannskirche<br />
verbracht, und kehrte 1998 sozusagen zu ihren<br />
„Wurzeln“ zurück.<br />
03 • 2013 | 13
Noora Alimattila, sosiaalikuraattori,<br />
Lyypekki<br />
Olen uusulkosuomalainen humanisti, joka päätti<br />
jossain vaiheessa opintojensa jälkeen elää tätä<br />
elämää niin kuin tie näyttää vievän ja sydän sanovan.<br />
Tulin Hampurin merimieskirkolle vuonna<br />
2009 vapaaehtoiseksi. Se oli silloin valinta, jota<br />
olin miettinyt opintojeni ja työnteon hektisten<br />
kuvioiden lomassa pitkään. Halusin lähteä ulkomaille<br />
ja tehdä jotain erilaista. Merimieskirkko<br />
tarjosi tuolloin erinomaiset puitteet kokea, nähdä<br />
ja viettää mahtava vaparivuosi.<br />
Nyt olen Lyypekin merimieskirkolla talon pyörittäjänä<br />
ja sosiaalikuraattorina. Ammatinkuvani<br />
on hyvin laaja. Vastaan niin suomalaisista laivoista<br />
kuin rekkamiestyöstä ja yritän yhtä lailla<br />
olla olemassa paikallisille suomalaisille ja Suomen<br />
ystäville. Hoidan niin hallinnollisia tehtäviä, sosiaalityön<br />
tapauksia, suhteita ulkopuolelle kuin<br />
keittelen kahviakin kirkollamme. Tavoitteenani<br />
on, että kirkkomme<br />
olisi<br />
olemassa kaikille,<br />
jotka juttuseuraa,<br />
suomalaista<br />
pullaa<br />
tai konkreettista<br />
apua kaipaavat,<br />
että meille<br />
olisi helppo tulla ja sisään astuessa kokisi olonsa<br />
tervetulleeksi.<br />
On rikkaus tutustua erilaisiin ihmisiin, kuulla<br />
heidän elämäntarinoitaan ja tehdä monipuolista<br />
työtä nimenomaan ihmisten parissa. Siihen samaan<br />
konseptiin liittyy kuitenkin myös se, että<br />
kaikki kohtaamiset eivät ole helppoja tai positiivisia<br />
ja arjessa pitää sukkuloida yhtäaikaisesti<br />
monien asioiden välillä. Olennaista ovat ihmiset<br />
ja heidän kohtaamisensa. Merimieskirkko<br />
on ihmisten kirkko – suomalaisyhteisöjen sydän,<br />
mielestäni.<br />
Päivi Vähäkangas, pohjoisen alueen suomalaispappi<br />
Tiimiin kuuluu lisäksi hengellisestä työstä niin<br />
Hampurissa kuin Lyypekissä vastaava Pohjoisen<br />
alueen suomalaispappi Päivi Vähäkangas.<br />
Sozialberaterin Noora Alimattila arbeitet in Lübeck. Sie<br />
heißt alle willkommen, ob sie nun konkrete Hilfe oder ein<br />
Plauderstündchen bei einer Tasse Kaffee brauchen.<br />
Die finnische Pfarrerin für Norddeutschland, Päivi Vähäkangas<br />
verantwortet die geistliche Arbeit auch in<br />
den Seemannskirchen in Lübeck und Hamburg.<br />
Pohjois-Saksan merimieskirkon tiimi toivottaa niin SKTK:n vuosikokousviikonloppuun tulevat<br />
kuin muutkin kulkijat tervetulleiksi merimieskirkolle!<br />
Die Mitarbeiterinnen der finnischen Seemannskirche heißen sowohl die Teilnehmer der Jahreshauptversammlung<br />
des ZfkA als auch alle anderen Gäste herzlich willkommen!<br />
14 |<br />
03 • 2013
Parasta ovat ihmiset<br />
Merimieskirkon kirkkotoimikunnan puheenjohtajat esittäytyvät<br />
Olen Kaija Gaupp, 64-vuotias eläkeläinen ja<br />
vastavalittu Hampurin merimieskirkon kirkkotoimikunnan<br />
puheenjohtaja. Olen koulutukseltani<br />
ekonomi ja kotoisin Helsingistä. Saksassa olen<br />
ollut vuodesta 1972 alkaen ja Hampuriin muutin<br />
20 vuotta sitten asuttuani sitä ennen Düsseldorfissa,<br />
Münchenissä ja Stuttgartin lähellä.<br />
Hampurin merimieskirkko<br />
tarjoaa<br />
ulkosuomalaisille<br />
ainutlaatuisen<br />
mahdollisuuden<br />
”juurihoitoon“ ja<br />
siitä on tullut minulle<br />
erittäin tärkeä<br />
suomalaisen<br />
identiteettini vahvistaja<br />
ja ylläpitäjä.<br />
Olen ollut merimieskirkon toiminnassa mukana<br />
vuodesta 1997; ensin myyjäisissä, myöhemmin<br />
työkerhossa johtokunnan sihteerinä ja puheenjohtajana,<br />
tällä hetkellä kirjallisuuspiirin vetäjänä<br />
sekä jäsenenä sauvakävelyporukassa. Vapaaehtoistyön<br />
koen merimieskirkolla hienona mahdollisuutena<br />
saada olla kanssakäymisissä erilaisten<br />
ihmisten kanssa, käyttää omaa äidinkieltäni ja<br />
ylläpitää yhteyksiä Suomeen ja sen kulttuuriin.<br />
Hampurin suomalaisen merimieskirkon kirkkotoimikunta<br />
(KTK) perustettiin vuonna 1997. Ohjesäännön<br />
mukaan sen tarkoituksena on tukea,<br />
edistää ja koordinoida merimieskirkolla tapahtuvaa<br />
toimintaa ja pitää yhteyksiä suomalaiseen<br />
siirtokuntaan. KTK:n puheenjohtajana haluaisin<br />
aktivoida eri toimintapiirien voimavarat yhteisten<br />
projektien vetämiseen ja täten tukea merimieskirkon<br />
varainhankintaa. Tavoitteenani on myös<br />
kartoittaa siirtokuntalaisten toiveita ja odotuksia<br />
ja saada lisää Hampurin seudun suomalaisia mukaan<br />
kirkon toimintaan ja vapaaehtoistyöhön ja<br />
näin taata merimieskirkon toiminnan jatkuvuus.<br />
Olen Pauliina Vakkuri-Lappalainen, 7-vuotiaan<br />
koululaistytön kotiäiti ja mukavan miehen<br />
vaimo. Olemme asuneet Hampurissa nelisen<br />
vuotta.<br />
Tutustuin Hampurin merimieskirkkoon ensimmäisen<br />
kerran siellä järjestettävän lastenkerhon<br />
kautta. Kirkon mutkaton ilmapiiri ja ystävälliset<br />
ihmiset saivat minut käymään kerhossa, kahvilassa<br />
ja tapahtumissa heti alusta lähtien.<br />
Lapsi aloitti päiväkodin oppiakseen kielen ja minulle<br />
jäikin yllättäen ruhtinaallisesti aikaa omiin<br />
juttuihin. Aloitin siis vapaaehtoishommat kirkolla,<br />
aluksi autoin perhekahvilan toiminnassa, sitten<br />
kahvilassa ja keittiössä. Välillä olen tehnyt<br />
kymmeniä leipiä eri tilaisuuksiin, välillä tiskaan<br />
ja pesen. Helppoa ja mukavaa ajanvietettä. Minut<br />
valittiin myös kirkkotoimikuntaan ja nyt jo<br />
toista kauttani toimin siinä varapuheenjohtajana.<br />
Merimieskirkolla vapaaehtoisena<br />
toimimisessa parasta<br />
ovat ehdottomasti ihmiset.<br />
Kirkolla tapaa paljon<br />
erilaisia uusia tuttavuuksia<br />
ja kohtaloitakin, joihin ei<br />
varmasti muualla olisi ollut<br />
mahdollisuutta törmätä.<br />
Monesta tuttavasta on<br />
tullut sydänystävä, mikä<br />
mielestäni onkin se paras<br />
palkinto ja saavutus tässä työssä.<br />
Vapaaehtoisen työ on tietenkin aina palkatonta.<br />
Työn ylläpito vaatii kuitenkin myös tukea ja<br />
tunnustusta, etenkin varsinaiselta henkilökunnalta.<br />
Merimieskirkolla sitä kiitosta ja tukea saa.<br />
Kirkon puolesta meidän pienelle vapaaehtoisryhmälle<br />
on järjestetty myös muutamia retkiä ja illallisia,<br />
joissa saa jutella ja purkaa, iloita ja jakaa<br />
kokemuksia.<br />
Hyvä mieli siitä, että voi vapaaehtoisena tehdä<br />
jotain oikeasti merkityksellistä, saa kerta toisensa<br />
jälkeen palaamaan mukavien ihmisten pariin<br />
tekemään yhdessä hommia, meille kaikille niin<br />
tärkeän merimieskirkon hyväksi!<br />
03 • 2013 | 15
toripaikka / Marktplatz<br />
Vuokrataan hyviä, lämpimiä rantamökkejä<br />
H. Laurila Lempäälä p. +358-3-3750147, fax<br />
+358-3-3753147, www.saunalahti.fi/hein<br />
Yöpymismahdollisuus Berliinin Suomikeskuksessa.<br />
Schleiermacherstr. 24a, 10961<br />
Berlin, alk. 30 €/yö, booking@finnlandzentrum.de,<br />
www.suomikeskus.de<br />
PEPESOUND<br />
Äänentoistopalvelu/Beschallungstechnik Digitalisoin<br />
levyt, kasetit sekä nauhat. 07626-<br />
971545 / www.pepesound.org<br />
Vaihdetaan asuntoa<br />
Meillä on okt Tampereen lähellä järvinäkymin.<br />
Etsimme asuntoa kesä-heinäkuussa<br />
2-3 viikon ajaksi. Vast. eijarmo@gmail.com<br />
Ilmoita Renkaassa<br />
helposti, edullisesti, tehokkaasti<br />
Täytä lomake: www.rengas.de<br />
Finnisch-Schwedisch-Englisch<br />
Spanisch-Deutsch u.a. Sprachen<br />
WM Dolmetsch- und Übersetzungsbüro<br />
Ökon.mag./KTM Gunn Wasenius-Mahn<br />
vereidigte Dolmetscherin und Übersetzerin/<br />
valantehnyt kielenkääntäjä<br />
Spittweg 3, 26160 Bad Zwischenahn<br />
Tel. 04486 12 95 Fax 04486 506<br />
Mobiltel. 0172 421 09 54<br />
Email: service@wm-uebersetzungsbuero.de<br />
www.wm-uebersetzungsbuero.de<br />
GOOD NIGHT, BETTER DAY.<br />
Runkosängyt · Jenkkisängyt · Petauspatjat<br />
Sängynpäädyt · Helmalakanat · Pussilakanat<br />
Hanauer Landstrasse 161 - 173 · 60314 Frankfurt<br />
Puh. 069 - 904 398 510 · Fax 069 - 904 398 529<br />
info@fennobed.de · www.fennobed.de<br />
Frankfurt · München · Düsseldorf · Berlin<br />
Stuttgart · Hamburg · Wien · Zürich<br />
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ulkosuomalaistyö:<br />
• Tukee uuteen ympäristöön kotiutumisessa sekä oman paikan löytämisessä<br />
paikallisessa kirkossa<br />
• Tukee ulkosuomalaisten mahdollisuuksia päästä osalliseksi äidinkielisistä<br />
hengellisistä perustoiminnoista (jumalanpalvelukset, kirkon pyhät toimitukset,<br />
sielunhoito)<br />
• Ylläpitää ulkosuomalaisten yhteyksiä Suomen evankelis-luterilaiseen<br />
kirkkoon, sen toimintaan sekä suomalaiseen kristillisyyteen<br />
• Tukee yhdessä paikallisseurakunnan kanssa Suomeen palaavia ulkosuomalaisia<br />
kotimaahan asettautumisessa ja seurakuntayhteyden löytymisessä<br />
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ulkosuomalaisille tarkoitetut Internet-sivut tarjoavat<br />
tuhdin tietopaketin ulkosuomalaisuudesta, kirkon ulkosuomalaistyöstä ja sen toiminnasta,<br />
virtuaalikirkosta ja kirkollisista toimituksista Suomen ulkopuolella. Erittäin kattavasta yhteystietoluettelosta<br />
löytyvät 330 ulkosuomalaistyöntekijän yhteystiedot 40 maasta. Tämän<br />
lisäksi sivuilla on informaatiota eri tilanteisiin, joissa voi tarvita apua ollessaan ulkomailla.<br />
Sivusto löytyy osoitteesta: www.evl.fi/ulkosuomalaiset<br />
16 |<br />
03 • 2013
Palveluhakemisto / Dienstleistungen<br />
Suomalainen kätilö ja (perhe)terapeutti<br />
Finnische Hebamme und Systemische Therapeutin<br />
Taina Palokangas-Büsing<br />
Steinbruchstr. 15, 30629 Hannover, 0511-55 97 54<br />
Hebamme.Taina@web.de, www.hebamme-therapie.de<br />
Suomalainen hammaslääkäri Hannoverissa<br />
Zahnarztpraxis<br />
Marianne Lienard<br />
Hauptstr. 42, Ortsteil Wettbergen, 30457 Hannover<br />
www.praxislienard.com, Telefon: 0511-92070650<br />
Suomalainen toimintaterapeutti / Ergotherapeutin<br />
Sari Heipp<br />
München, puh./Tel. 0177-2837038, sari@heipp.de<br />
Vereidigte Übersetzerin & Dolmetscherin<br />
Virallinen kääntäjä & tulkki, KTM (Helsinki)<br />
ELINA OLDENBOURG<br />
Tel. 069-671109 Fax 069-6708690<br />
Güntherstr. 4, 60528 Frankfurt a.M.<br />
elinao@aol.com<br />
FinniSCH-DEutSCH-FinniSCH<br />
Vereid. Übersetzerin u. Dolmetscherin<br />
Dr. Angela Plöger<br />
Vogt-Groth-Weg 22, 22609 Hamburg<br />
Tel. 040-8004919<br />
Valantehnyt kielenkääntäjä/tulkki, KK<br />
Vereidigte Übersetzerin/Dolmetscherin<br />
RITVA JAKOILA<br />
Treisberger Str. 8, 60439 Frankfurt a.M.<br />
Tel. 069-53086975 Fax 069-53087061<br />
jakoila@t-online.de<br />
Valant. kielenkääntäjä<br />
beeidigte Dolmetscherin<br />
Ritva Kaarina Schröder<br />
FINNISCH-SCHWEDISCH-DEUTSCH<br />
Ebelingstr. 4, 30659 Hannover<br />
Tel. 0511-6476292, Fax 0511-6405555<br />
E-Mail: ritvaschroeder@gmx.de<br />
Rechtsanwalt, Fachanwalt für Steuerrecht<br />
Kai Schröder<br />
Beeidigter Dolmetscher, Englisch-Deutsch<br />
Tel. 0511-8387731, Fax 0511-8387733<br />
Psychologische Einzel- & Paarberatung<br />
auf Deutsch, Finnisch und Englisch<br />
Satu Marjatta Massaly<br />
HP Psychotherapie • 50935 Köln • Guldenbachstraße 1<br />
Mobil 01522 9267514 • www.dao-heilpraktiker.de<br />
suomalainen yleislääketieteen erikoislääkäri<br />
Sanna Rauhala-Parrey<br />
Bahrenfelder Steindamm 37<br />
/ Ecke Thomasstraße, 22761 Hamburg<br />
Puh. 040-85371188, Fax 040-85371312<br />
avoinna: ma 9-13 ja 16-18, ti 9-14, ke 9-12,<br />
to 9-12 ja 15-18 sekä pe 9-14<br />
Suomalainen psykoterapeutti<br />
Dr.med. Carita Schneider<br />
Friedensallee 62a, 22765 Hamburg<br />
Puh./Tel.: 040-89018823<br />
Psychotherapie auf Schwedisch, Deutsch und Finnisch<br />
Lento-ja laivaliput, seuramatkat<br />
Eija Kassner, TravelNet<br />
Tel. 09131-994350, 0172-9472801,<br />
eija.kassner@t-online.de<br />
www.travelnet-online.de/reisen/eija.kassner<br />
Tarv. myös iltaisin ja viikonloppuisin!<br />
§ §<br />
Ks. myös www.rengas.de<br />
www.tifcon.de<br />
Verot/Steuern<br />
Veroja suomeksi ja saksaksi<br />
Deutsch - Finnisches Steuerrecht<br />
Steuerberatung Trosien<br />
Steuerberaterin Dipl. Kffr. Sari M. Trosien<br />
Tel. 06081-57699-50, Fax: -51, info@tifcon.de<br />
03 • 2013 | 17
”Lähtekää...“ osa 2<br />
Lähetystyö, missio, ei ole vain yksi kirkon<br />
tehtävistä muiden tehtävien rinnalla. Missio<br />
on kirkon olemus.<br />
Samaan aikaan edellisessä Renkaassa olleen<br />
artikkelini kanssa Kotimaa-lehdessä julkaistiin<br />
Rebekka Naatuksen kolumni ”Lähetystyö joutaa<br />
museoon”. Naatus ehdottaa: ”Koko sana pitäisi<br />
siirtää kirkolliseen museoon. Sinne jalkapuun ja<br />
julkiripin viereen.” Kolumnissaan Naatus suosittelee<br />
evankelioivasta lähetystyöstä luopumista ja<br />
keskittymistä auttamistyöhön. ”Niin kauan kuin<br />
olemme kristittyjä ja teemme työtämme kristillisellä<br />
lähimmäisenrakkaudella, ei tarvita muuta<br />
evankeliumia”, hän kirjoittaa.<br />
Toisin kuin Renkaan artikkeli, tämä kolumni herätti<br />
suurta kohua ja nostatti esiin mielipiteitä<br />
puolesta ja vastaan. Lähetystyötä puolustetaan<br />
mm. toteamalla: ”Auttamistyötä tekee moni taho,<br />
eikä auttaminen ole vain kristittyjen monopoli tai<br />
vain kristittyjen tunnusmerkki. Naatuskan seuraava<br />
heitto on varmaan sijoittaa Raamattukin<br />
sinne museo-osastolle ja samalla logiikalla seurakunnasta<br />
voisi lopettaa kaikki muut kuin diakonin<br />
virat, siis myös tiedottajan viran.“ (Toim.<br />
huom. Rebekka Naatus on Oulun seurakuntien<br />
tiedottaja.)<br />
Ulkomaisten lähetystyöntekijöiden pyrkimyksenä on<br />
aina antaa työ tulevaisuudessa paikallisten käsiin. Kuvassa<br />
pieni kyläseurakunta Pohjois-Ghanassa.<br />
Joku toteaa, että ”Naatus tahtonee vain provosoida<br />
ja saada huomiota.“<br />
Mutta lähetystyön puolustajat eivät tunnu<br />
nousevan ainoastaan kirkon omista riveistä.<br />
Eräs vapaa-ajattelijaksi tunnustautuva kirjoittaa:<br />
”Vapaa-ajattelijana minua kummastuttaa<br />
tällainen asenne. Omaa vakaumustaan saa ja pitää<br />
julistaa.“<br />
Viimeistään 1900-luvun puolivälistä alkaen nk.<br />
uskontojen välinen dialogi alkoi yleistyä erityisesti<br />
länsimaisessa teologisessa keskustelussa.<br />
Joissakin Euroopan kirkoissa on alettu vaatia,<br />
että tällaisen dialogin tulisi korvata lähetystyö.<br />
Uskontojen välisellä dialogilla tarkoitetaan eri<br />
uskontojen välistä keskustelua yhteisistä kysymyksistä,<br />
kuten esimerkiksi lääketieteen etiikasta,<br />
naisen asemasta tai maailman rauhasta.<br />
Dialogin tarkoituksena on auttaa ymmärtämään<br />
sitä, mikä minulle itselleni on vierasta, sisältä<br />
käsin. Kun opin ymmärtämään toisen ajatusmaailmaa,<br />
opin samalla ymmärtämään entistä<br />
syvemmin myös omaa uskontoani ja uskoani.<br />
Ymmärtämisen myötä voimme – eri uskontojen<br />
edustajat yhdessä – etsiä mahdollisia yhteisiä tavoitteita<br />
sekä keinoja toteuttaa niitä.<br />
Lähetystyössä on kysymys jostain muusta. Lähetystyö<br />
kasvaa uskosta siihen, että koko maailma<br />
ja kaikki sen ihmiset ovat Jumalan luomia<br />
ja rakastamia olentoja, luotu elämään hänen läheisyydessään.<br />
kuvat/Fotos: Ritva Prinz<br />
18 |<br />
03 • 2013
Lähetystyö tänään<br />
Lähetystyön teologiaa, haasteita ja mahdollisuuksia<br />
tarkastellaan jatkuvasti kirkkojen johdon<br />
tasolla. Vuosi sitten julkaistiin Kirkkojen maailmanneuvoston,<br />
roomalais-katolisen kirkon ja<br />
Maailman Evankelisen Allianssin yhteinen asiakirja<br />
”Kristillinen todistus moniuskontoisessa maailmassa”.<br />
Kirkkojen maailmanneuvoston Maailmanlähetyksen<br />
ja evankelioimisen komission uusi<br />
lähetysasiakirjaluonnos ”Yhdessä elämää kohti”<br />
puolestaan valmistuu pian. Molemmat asiakirjat<br />
korostavat paikallisseurakuntien merkitystä.<br />
Jokainen seurakunta osallistuu lähetystyöhön<br />
elämällä uskoaan todeksi omalla paikallaan<br />
ja paikkakunnallaan. Näin seurakunta toteuttaa<br />
Jeesuksen ajatusta esille asetetusta lampusta,<br />
joka valaisee myös ympäristöään. Muualle lähetetyt<br />
lähetystyöntekijät ovat aina seurakunnan<br />
lähettämiä. Seurakunta vastaa heidän hyvinvoinnistaan<br />
ja jaksamisestaan.<br />
Edelleen asiakirjat painottavat<br />
sitä, että Jumalan rakkaudesta<br />
todistavan kristillisen todistuksen on kunnioitettava<br />
jokaisen ihmisen ihmisarvoa ja uskonnonvapautta.<br />
Kirkko on lähetetty palvelemaan<br />
ihmisiä ja auttamaan heitä vapautumaan monimuotoisesta<br />
orjuudesta. Kirkko ei voi toimia orjuuttaen,<br />
pakottaen ja kahliten.<br />
Tämän päivän lähetystyö on monimuotoista.<br />
Vuosisatojen aikana tehdyistä virheistä on opittu.<br />
On ymmärretty, että sanaa ei koskaan voi viedä<br />
ilman tekoja. Nälkää näkevää aids-potilasta on<br />
autettava muutenkin kuin kertomalla Jeesuksen<br />
rakkaudesta. Toisaalta sanoma siitä, että hänkin<br />
on Jumalan silmissä arvokas, voi olla ratkaisevan<br />
tärkeä aids-potilaalle ympäristössä, jossa<br />
hänellä muuten ei enää ole ihmisarvoa. Rauhan<br />
sanoma välittyy tänäkin päivänä ihmiseltä ihmiselle.<br />
Rauhan tuojan elämäntavat ja suhtautuminen<br />
muihin ihmisiin – myös heidän uskontoonsa<br />
– kertovat rauhasta.<br />
Lähetystyö on kirkon olemus<br />
Lähetystyötä tehdään tänä päivinä kaikissa<br />
maanosissa. Uususkonnottomuus ja sen rinnalla<br />
monenlainen uushenkisyys valtaavat alaa vanhastaan<br />
kristillisissä maissa. Tämä kertoo ainakin<br />
siitä, että ihmiset yhä tänäänkin kyselevät olemassaolonsa<br />
perimmäistä tarkoitusta, elämän ja<br />
”Kristillisen todistuksen on<br />
kunnioitettava ihmisarvoa.”<br />
Kasteelle tulevat naiset tunnustavat laulaen uskonsa.<br />
kuoleman mielekkyyttä. Totuutta etsivälle kristitty<br />
voi vastata omasta totuudestaan käsin: Jumala<br />
on elämän perusta ja mielekkyys. Ehkä on<br />
muitakin teitä Jumalan läheisyyteen, mutta Jeesus<br />
Kristus on tie, jonka me tunnemme.<br />
Siksi lähetys kuuluu kirkon<br />
olemukseen. Kirkko ei ole olemassa<br />
vain jäseniään varten.<br />
Seurakunta ei ole olemassa vain siksi, että meillä<br />
siihen kuuluvilla olisi ”kivaa” keskenämme. Se<br />
on olemassa, jotta voisimme yhdessä vahvistua<br />
uskossamme ja välittää rauhan ja rakkauden sanomaa<br />
ympäristössämme sanoin ja teoin.<br />
Päivi Lukkari<br />
Lähteet:<br />
Suola. Kotimaan liite 2/2012<br />
Ekumeeninen lähetysasiakirja ”Kristillinen todistus<br />
moniuskontoisessa maailmassa” löytyy<br />
osoitteesta http://sakasti.evl.fi<br />
Lähetysasiakirja ”Yhdessä elämää kohti” löytyy<br />
osoitteesta www.oikoumene.org/en/<br />
resources/documents. Koska kyseessä on vasta<br />
asiakirjan luonnos, sitä ei ole vielä suomennettu.<br />
Suomen kirkon lähetysstrategia ”Suomen<br />
evankelis-luterilaisen kirkon lähetystyön ja<br />
kansainvälisen diakonian peruslinja vuoteen<br />
2015” löytyy osoitteesta http://sakasti.evl.fi/<br />
maailmanlaajakirkko<br />
Rebekka Naatuksen kolumnin yhteenveto ja<br />
kommentteja löytyy tästä http://www.kotimaa24.fi/uutiset/kotimaa/10138-kolumnistilaehetystyoe-joutaa-museoon<br />
03 • 2013 | 19
Selkosuomesta huvia ja hyötyä<br />
Suomessa muutaman vuoden asunut saksalainen<br />
tuttavani mainitsi tilaavansa Suomesta ”Selkosanomia”<br />
pitääkseen hankittua kielitaitoa paremmin<br />
yllä. Tunsin lehden nimeltä jo ennestään<br />
ja tiesin mm. useiden suomalaisten oppilaitosten<br />
tilaavan sitä niin opetuskäyttöön kuin opiskelijoilleen<br />
luettavaksikin. En ollut kuitenkaan tullut<br />
ajatelleeksi, että ”Selkosanomia” voisi tilata<br />
tänne Saksaan asti, ihan vain omaksi huvikseen<br />
ja hyödykseen. Sittemmin olen käyttänyt tuota<br />
kaksi kertaa kuussa ilmestyvää, selkokielellä kirjoitettua<br />
lehdykäistä myös suomen kielen opetuksessani<br />
Kansanopistossa.<br />
Mitä sitten oikein on ”selkokieli”? Sen määritellään<br />
olevan ”yleiskieltä yksinkertaisempaa kieltä,<br />
jonka sisältöä, rakennetta ja sanastoa on muokattu<br />
helpommaksi ymmärtää”. Se on siis tarkoitettu<br />
avuksi ihmisille, joilla on syystä tai toisesta<br />
vaikeuksia ymmärtää tavallista yleiskielistä<br />
tekstiä: lapsille, joillekin vanhuksille, vammaisille<br />
tai niille, jotka vasta ovat tutustumassa Suomen<br />
kieleen ja kulttuuriin, maahanmuuttajille -<br />
ja miksei myös maastamuuttajille?<br />
jotka eivät ole tottuneet lukemaan suomeksi tai<br />
ajat sitten Suomesta muuttaneille, joiden kielitaito<br />
on ehkä päässyt jo rapistumaan. Lapsille<br />
esim. Papunet:in selkosivuilla on tarjolla monenlaista<br />
mukavaa, kuten tehtäviä, loruja ja pelejä,<br />
joita voi käyttää hyväksi sekä kotona että ehkä<br />
myös Suomi-kouluissa. Suomen kielen opettajille<br />
tarjoavat selkokieliset lehdet ja kirjat hyvää<br />
materiaalia. Toisaalta vaikkapa ”Selkosanomat”<br />
voivat kiinnostaa ketä tahansa, joka suhteellisen<br />
edulliseen hintaan haluaa uutiset suomeksi<br />
kotiin kannettuina (papunet.net -> tilaa Selkosanomat)<br />
- näin nettiaikana kun on mukava välillä<br />
saada hyppysiinsä jotain rapisevaakin, klikkailun<br />
helppoudesta huolimatta!<br />
Paula Linke<br />
suomen kielen opettaja ja<br />
Hannoverin Suomi-koulun pj.<br />
20 |<br />
Suomessa selkokieltä on kehitetty 1980-luvun<br />
alusta lähtien. Selkokielelle voi muokata tekstin<br />
kuin tekstin; muokkaaminen on melko samanlaista<br />
kuin kääntäminen kielestä toiselle. Tärkeää<br />
on pohtia, miten kohderyhmä ymmärtäisi tekstin<br />
mahdollisimman hyvin. Asioiden esittämisjärjestys,<br />
sanavalinnat, lauserakenteet ja sanajärjestys<br />
saattavat selkokielelle muokattaessa muuttua.<br />
Selkokielinen teksti poikkeaa tavallisesta ulkomuotonsakin<br />
osalta, sillä sen taitossa käytetään<br />
suurempaa tekstikokoa. Moni tunnettu kotimainen<br />
teos on selkokielennetty, mm. Aleksis Kiven<br />
Seitsemän veljestä ja Nummisuutarit, Muumi-kirjoja,<br />
osia Kalevalasta, jopa Raamattu. Alunperin<br />
suoraan selkokielellä kirjoitettujakin teoksia on jo<br />
runsaasti olemassa. Myös netistä löytyy materiaalia<br />
selkosuomeksi (mm. papunet.net ja selko.fi).<br />
Täällä Saksassa selkokielisistä teksteistä voisi<br />
olla hyötyä ja iloa niille kaksikielisille nuorille,<br />
03 • 2013<br />
kuva / Foto: LK-kirjat
Raamatun selkosuomennos<br />
tulee lukijaa lähelle<br />
Edessäni lepäävän kirjan sivuilla kohtaan Raamatusta<br />
tuttuja kertomuksia ja tapahtumia, mutta<br />
teksti näyttää sittenkin toiselta. Vaikeat sanat<br />
puuttuvat, lauserakenteita on helpotettu, hankalia<br />
kielioppirakenteita vältetty. Viime vuonna<br />
ilmestyneessä ”Selkoraamatussa” tiivistyy Satakunnan<br />
maakuntakuntajohtajan Pertti Rajalan<br />
vuosien uurastus. Kirkolliskokousedustajanakin<br />
tunnettu Rajala sai kipinän urakkaansa työssään<br />
kehitysvammaisten parissa. Hänen mukaansa jokaisella<br />
pitäisi olla mahdollisuus lukea Raamattua<br />
kielellä, jota ymmärtää - ”Selkoraamatun”<br />
ilmestyttyä tavoite on varmasti ainakin ison askeleen<br />
lähempänä.<br />
Selkokielelle muokkaamisessa on kyse tiivistämisestä,<br />
vaikka alkuperäistekstille pyritäänkin<br />
olemaan uskollisia. ”Selkoraamattu” on siis lyhennetty<br />
ja karsittu versio alkuperäisteoksesta,<br />
mutta kattaa koko Raamatun aina maailman luomisesta<br />
Johanneksen ilmestykseen. Rajalan ”Selkoraamatussa”<br />
korostuu lähimmäisenrakkauden<br />
sanoma ja mm. Vanhan Testamentin sotaisuus on<br />
jossain määrin karsiutunut pois.<br />
”Selkoraamattu” näyttää houkuttelevalta ja<br />
on esineenäkin kaunis. Salli Parikka Wahlbergin<br />
viehättävä, raikassävyinen kuvitus ilahduttaa<br />
niin lapsen kuin aikuisen silmää. Teksti muuttuu<br />
eläväksi, kun Luukaksen evankeliumin lukija<br />
näkee 12-vuotiaan Jeesuksen temppelissä opettajien<br />
keskellä.<br />
”Selkoraamattu” soveltuu käytettäväksi mm.<br />
erityispyhäkouluissa tai vammaistyössä; hyötyä<br />
siitä lienee myös maahanmuuttajille ja ulkosuomalaisille.<br />
Testasin ”Selkoraamattua” 5-vuotiaalla<br />
tyttärelläni, ja menestys oli taattu - sain<br />
lukea kirjan läpi miltei yhdellä istumalla! Olin itsekin<br />
”Selkoraamatusta” myönteisesti yllättynyt,<br />
ja suosittelisinkin sitä kelle tahansa Raamatusta<br />
kiinnostuneelle.<br />
Paula Linke<br />
Pertti Rajala, Selkoraamattu<br />
Kuvitus Salli Parikka Wahlberg<br />
LK-kirjat 2012<br />
ISBN 978-951-627-973-5<br />
Tekstinäyte:<br />
Ilmoitus Jeesuksen syntymästä<br />
Maria oli nuori nainen, joka asui Nasaretin kaupungissa. Hän oli kihloissa miehen kanssa, jonka<br />
nimi oli Joosef. Maria ja Joosef rakastivat toisiaan. He aikoivat mennä naimisiin.<br />
Eräänä päivänä, kun Maria oli kotonaan, huone täyttyi yhtäkkiä häikäisevästä valosta. Enkeli,<br />
Jumalan sanantuoja, oli tullut huoneeseen. Enkeli sanoi Marialle: ”Älä pelkää! Jumala on valinnut<br />
sinut suureen tehtävään. Sinä synnytät pojan, ja annat hänelle nimen Jeesus. Hänestä tulee<br />
kaikkien ihmisten auttaja. Lapsi, joka syntyy, on pyhä. Sinun poikasi on myös Jumalan poika!”<br />
Maria oli nöyrä. Hän halusi tehdä, kuten Jumala tahtoi. Siksi Maria vastasi enkelille: ”Minä olen<br />
Jumalan palvelija. Tapahtukoon minulle, kuten sanoit.”<br />
(Luukas 1: 26-38)<br />
03 • 2013 | 21
Vom Musterschüler zum Skeptiker<br />
Die europäische Krise in Finnland<br />
kuva/Foto: Andres Damm pixelio.de<br />
Seit den finnischen Parlamentswahlen im April<br />
2011 und dem lawinenartigen Erfolg der<br />
finnischen Populisten, der sog. Basisfinnen –<br />
in der deutschen Öffentlichkeit gelegentlich<br />
auch „Wahre Finnen“ genannt – wurden und<br />
werden viele von den Finnland-Vertretern in<br />
Deutschland mit europapolitischen Fragen<br />
konfrontiert. Wie ist der Erfolg der Basisfinnen<br />
einzuordnen? Bedeutet dieses Ergebnis<br />
nun eine Umkehr Finnlands von der europäischen<br />
Kooperation hin zu einer national orientierteren<br />
Politik? Entsteht in Finnland eine<br />
neue rechtspopulistische Opposition?<br />
Wer sind die Basisfinnen?<br />
Die Wahlen wurden in der deutschen Öffentlichkeit<br />
stark diskutiert. Manche sprachen von<br />
einem Rechtsruck der finnischen Politik und einige<br />
Medienvertreter titulierten die finnischen Populisten<br />
als Rechtspopulisten. Zumindest Letzteres<br />
stimmt nicht wirklich, da die Basisfinnen zwar<br />
eine euroskeptische Partei sind, die gelegentlich<br />
auch fremdenfeindliche Ausdrücke verwendet –<br />
auch dies ein Ausdruck der Unerfahrenheit in Politik<br />
und Kommunikation - jedoch ist ihr Parteiprogramm<br />
rein populistisch aufgebaut und eine<br />
bunte Mischung von rechts-, links- und anderweitigem<br />
Populismus.<br />
Der Erklärungsbedarf nach den Wahlen entstand<br />
aus der Tatsache, dass fast jeder fünfte<br />
Wahlberechtigte seine Stimme den Basisfinnen<br />
gab. Die Populisten wurden mit einfachen Inhalten<br />
wie „Wo die EU ist, hat man ein Problem“<br />
die drittstärkste politische Kraft. Nicht nur der<br />
Parteivorsitzende Timo Soini war sichtlich überrascht<br />
über das Ergebnis. Er beschrieb es - vermutlich<br />
aufgrund des noch nicht vorhandenen<br />
passenden Vokabulars - wiederholt mit dem<br />
selbsterfundenen Wort „jytky“, was wohl so viel<br />
wie ein überraschendes Ereignis bedeuten soll.<br />
Auch die gesamte finnische Politik und Öffentlichkeit<br />
musste sich nun mit dem Ergebnis der<br />
Wahlen auseinandersetzen.<br />
Europakritische Töne<br />
Dies erwies sich schnell als sehr schwierig. Die<br />
Regierungsverhandlungen dauerten zwei ganze<br />
Monate und die Populisten standen dabei mal auf<br />
der Seite der Regierung, mal auf der Seite der Opposition.<br />
Am Ende wurden die Basisfinnen an der<br />
Regierung nicht beteiligt. Viele von ihren Gegnern<br />
waren sogar eher enttäuscht, da sie kalkulierten,<br />
dass die Macht und die damit verbundene<br />
Verantwortung die Populisten gezähmt hätten.<br />
Aber die Basisfinnen blieben in der Opposition.<br />
22 |<br />
03 • 2013
kuva/Foto: Schmuttel/ pixelio.de<br />
Und doch konnte die am 22. Juni 2011 neu gebildete<br />
finnische Regierung unter Premierminister<br />
jyrki katainen nicht völlig ignorieren, dass fast<br />
jeder fünfte Wahlberechtigte die euroskeptische<br />
Populistenpartei gewählt hatte. Damit sind vermutlich<br />
zumindest zum Teil auch die weitere europapolitische<br />
Diskussion Finnlands und die diesbezüglichen<br />
– teils überraschend scharf kritischen<br />
− Aussagen einiger finnischer Politiker zu erklären.<br />
Zuerst wurde die finnische Finanzministerin<br />
jutta urpilainen im vergangenen Sommer mit der<br />
Drohung, aus dem Euroraum austreten zu wollen,<br />
auch in den deutschen Medien zitiert. Später<br />
soll der finnische Außenminister Erkki tuomioja<br />
sogar das Ende des Euros prognostiziert haben.<br />
Der Musterschüler wird aufmüpfig<br />
„Was ist bloß in Finnland los?“ fragt man uns<br />
nun. Seit wann ist das harmonische und kooperative<br />
Land so überraschend kritisch, ja gar<br />
aufmüpfig geworden? Finnland kennt man zumindest<br />
in Deutschland doch eher als einen anpassungswilligen<br />
und -fähigen und stets harmonischen<br />
Partner, der ruhig, pragmatisch und<br />
zurückhaltend argumentiert und der eher zur<br />
Harmlosigkeit neigt. Was soll diese Meuterei?<br />
Letztendlich geht es wohl auch hier um das typische<br />
europäische Spiel, um den politischen Spagat<br />
europäischer nationaler Regierungen. Einerseits<br />
will man die EU-Politik mitgestalten – sich<br />
im harten Entscheidungskern der EU zu positionieren,<br />
war ja das erklärte Ziel der finnischen EU-<br />
Politik. Andererseits ist die politische Macht nationaler<br />
Politiker abhängig von den nationalen<br />
Wählerstimmen, die ja mit lokalen oder regionalen<br />
Themen einfacher zu gewinnen sind als mit<br />
gemeinsamen europäischen Themen.<br />
Phoenix aus der Finanzkrise<br />
Vermutlich war die euroskeptische Taktik der<br />
Basisfinnen zum Teil deswegen so erfolgreich,<br />
weil die Regeleinhaltung generell für die Finnen<br />
vergleichsweise wichtig ist. Die Finnen können es<br />
einfach nicht verstehen, wie es sein kann, dass<br />
man die gemeinsamen Regeln, die man ja zusammen<br />
erstellt hat, so drastisch verletzen kann. Die<br />
Finnen sind bezüglich dieser Thematik auch deswegen<br />
so sensibel, weil Finnland zu Beginn der<br />
90er-Jahre eine eigene Finanz- und Bankenkrise<br />
erlebte, die zu einer schweren Rezession führte.<br />
Damals hatte der finnische Staat harte finanzpolitische<br />
Maßnahmen ergriffen, um das Land wieder<br />
auf die Beine zu stellen. Obwohl viele Existenzen<br />
ruiniert wurden und die langfristigen<br />
Auswirkungen der harten Maßnahmen bis heute<br />
nachhallen, konnte Finnland die Krise als Chance<br />
nutzen, sich alleine und ohne Hilfe von außen<br />
aufrappeln, und es entstand das Nokia- und spätere<br />
PISA-Wunderland. Die Wunden der Krise haben<br />
jedoch tiefe Narben hinterlassen.<br />
03 • 2013 | 23
Dies mag die Stimmung in Finnland ein Stück<br />
weit erklären, jedoch vermindert es nicht die<br />
Verantwortung der Politiker und der politischen<br />
Parteien, als Vermittler europäischer und nationaler<br />
Politik und als aktive Interessenvertreter<br />
zu agieren. Denn eine Kritik müssen sich die<br />
finnischen Parteien gefallen lassen: Wenn man<br />
vor den finnischen Parlamentswahlen 2011 eine<br />
echte und verständliche Alternative zu dem recht<br />
schwammigen politischen Mainstream suchte,<br />
konnte man nur bei den Basisfinnen landen. Demokratie<br />
jedoch lebt von Wahlalternativen. Die<br />
meisten finnischen Parteien haben es nicht geschafft,<br />
ihre politische Linie in Sachen Europa<br />
verständlich und transparent zu kommunizieren,<br />
geschweige denn den Wert Europas auch für die<br />
finnischen Bürger zu verdeutlichen. Statt sich sowohl<br />
in Brüssel als auch in Helsinki klar und deutlich<br />
zu positionieren und mutig hinter der eigenen<br />
Position zu stehen, ist es auch für die Finnen<br />
immer noch leichter, bei auftauchenden Schwierigkeiten<br />
den Zeigefinger auf Brüssel zu richten.<br />
Und damit sind wir Finnen dort gelandet, wo wir<br />
hin wollten – mitten in Europa.<br />
Dr. Anna-Maija Mertens<br />
Die Verfasserin Dr. Anna-Maija Mertens leitet<br />
seit 2010 das Finnland-Institut in Deutschland.<br />
kuva/Foto: Samantha Dietmar / LALU CREATION ©<br />
Finnland-Institut in Deutschland<br />
Syntymä, rakkaus, kuolema<br />
Juurettomuuden tunne aiheuttaa vastuuttomuutta.<br />
Ihmetelkää yhdessä elämän suuria kysymyksiä: syntymää, rakkautta ja<br />
kuolemaa. Nuoren on hyvä kuulla, mistä hän on kotoisin: mitä vaari tai<br />
mummu teki nuorena, millaista oli 20 tai 50 vuotta sitten.<br />
”Voimme kertoa, että mummullakin on ollut murrosikä. Valokuvat<br />
auttavat aina.”<br />
Anniina, Joutsa<br />
Lähde: www.tavallisia.fi<br />
Sivulle on koottu ehdotuksia pienistä teoista, jotka saattavat helpottaa arkea. Mukana<br />
on ollut nuorten parissa toimivia arjen asiantuntijoita, jotka edustavat muun muassa<br />
etsivää ja erityisnuorisotyötä, sosiaalitointa, koulua, poliisia, vammaisia, urheiluseuroja,<br />
päihdetyötä ja maahanmuuttajia.<br />
24 |<br />
03 • 2013
Avoimesti cool<br />
Finnland wird 2014 Ehrengast der Frankfurter<br />
Buchmesse sein. Dass Finnland cool ist, sollen<br />
nicht nur die Literaturfetischisten und Bewohner<br />
Frankfurt am Mains leibhaftig erfahren.<br />
Vielmehr soll ein buntes Satellitenprogramm<br />
bestehend aus diversen kulturellen Inhalten<br />
entstehen, das weit über Literatur hinaus geht<br />
und sich über das ganze deutschsprachige Europa<br />
erstreckt. Das Finnland-Institut hat zur<br />
Koordination der kreativen Kräfte die FINN-<br />
LAND. COOL.-Webplattform (www.finnlandinstitut.de/cool)<br />
geschaffen und sucht jetzt<br />
aufregende Projektideen, -partner und -orte.<br />
Suomen Saksan-instuutin koordinoima satelliittiohjelma<br />
täydentää vuoden 2014 Frankfurtin<br />
kirjamessujen Suomen virallista kutsuvierasmaaohjelmaa,<br />
josta FILI (Finnish Literature Exchange)<br />
on päävastuussa. Satelliittiohjelma levittäytyy<br />
Pohjois-Saksan rannikolta Sveitsiin ja Itävaltaan<br />
asti tarjoten eri paikkakunnilla laajan kattauksen<br />
suomalaista kulttuuria.<br />
”Nyt kun satelliittiohjelman aloitusajankohtaan<br />
on runsas vuosi, on hyvä hetki rekisteröidä projekti-ideansa<br />
muiden nähtäväksi. Näin yhteistyön<br />
suunnitteluun ja rahoituksen etsimiseen jää riittävästi<br />
aikaa”, sanoo Sofie Backman, Frankfurtin<br />
kirjamessujen 2014 satelliittiohjelman koordinaattori.<br />
Jo tällä hetkellä sivustolle rekisteröidyissä projekteissa<br />
näkyy niiden moninaisuus: ne edustavat<br />
eri taiteenaloja, eri toimijoita ja erilaisia toteutustapoja.<br />
Osa hankkeista sivuaa suomalaista kirjallisuutta<br />
tai ammentaa siitä inspiraationsa, mutta<br />
vaikka kyse onkin maailman suurimpien kirjamessujen<br />
satelliittiohjelmasta, se ei suinkaan keskity<br />
pelkästään kirjallisuuteen. Sen keskeiset teemat,<br />
ilo, arki ja tasa-arvoisuus kuvaavat suomalaisten<br />
suhdetta lukemiseen, mutta nämä ominaisuudet<br />
näkyvät satelliittiohjelman monipuolisen kulttuuritarjonnan<br />
kautta vahvasti myös muilla taiteenaloilla.<br />
Toivomme, että suomalainen kirjallisuus ja<br />
kaikki muutkin satelliittiohjelman alle levittäytyvät<br />
kulttuurin alat löytävät uusia innokkaita<br />
kulttuurin kuluttajia, jotka pääsevät omin<br />
aistein kokemaan, mikä suomalaisessa kulttuurissa<br />
on nyt kaikkein cooleinta – riippumatta<br />
asuinpaikasta, ammatista, koulutuksesta<br />
tai harrastuneisuudesta.<br />
Hanna LaajaLaHti<br />
Volontärin Kunst<br />
Finnland-Institut in Deutschland<br />
Yksi keskeisimmistä satelliittiohjelman periaatteista<br />
on avoimuus: kuka tahansa voi etsiä omalle<br />
projektilleen yhteistyökumppaneita rekisteröitymällä<br />
syksyllä 2012 lanseeratulle FINNLAND.<br />
COOL. -sivustolle. Sivustolla voi myös seurata,<br />
kuinka ohjelma rakentuu vähitellen vuotta 2014<br />
kohti mentäessä. Samalla kulttuuritapahtumien<br />
järjestäjät voivat löytää sivustolta kiinnostavia<br />
näyttelyitä tai musiikki-, teatteri- tai tanssiesityksiä<br />
festivaaleilleen. Sivusto tarjoaa siis alustan<br />
monenlaisille toimijoille.<br />
i<br />
inFo:<br />
FINNLAND. COOL. Das wachsende Satellitenprogramm<br />
des Ehrengastes Finnland bei<br />
der Frankfurter Buchmesse 2014 finden Sie<br />
unter www.finnland-institut.de/cool<br />
Weitere Informationen: Sofie Backman,<br />
Finnland-Institut in Deutschland, Georgenstr.<br />
24, 10117 Berlin, Tel. 030-520026020,<br />
sofie.backman@finstitut.de<br />
03 • 2013 | 25
Elämänmakuinen tarina<br />
ulkosaaristosta<br />
Ulla-Lena Lundbergin uusin teos, Jää, sai hiljattain<br />
sekä Finlandia – että Varjo-Finlandia palkinnot,<br />
ja syystä. Kyseessä on sillä tavalla perinteinen<br />
kirja, että sen kieli on laveaa eikä kerronan<br />
rakennetta ole rikottu. Tarinaa kuljettaa eteenpäin<br />
kaiken tietävä ja lämpimän humoristinen<br />
kertojanääni, joka saa kuulijansa hyrisemään.<br />
Jää alkaa siitä, kun nuori pastori saapuu uuteen<br />
työpaikkaansa Luodoille, ulkosaaristoon. Mukanaan<br />
hän tuo vaimonsa Monan sekä pienen tyttärensä<br />
Sannan. Kaikille hyväntahtoinen pappi<br />
sekä hänen järkevä vaimonsa ovat kirjan keskushenkilöt,<br />
joiden elämää tarina seurailee. Lukija<br />
pääsee seuraamaan niin papin kirkollisia töitä<br />
kuin elämistä omavaraistaloudessakin. Jatkosota<br />
on ohi, ja pula alkaa pikku hiljaa helpottaa.<br />
Luotojen asukkaat ovat iloisia ja seurallisia, ja<br />
seurakunnasta löytyy kaikkia mahdollisia ihmistyyppejä<br />
ja -kohtaloita. Heistä Posti-Anton<br />
nousee papin perheen rinnalle kirjan keskushenkilöksi.<br />
Työnsä ohessa Anton tietää ja näkee kaikenlaista,<br />
mutta parhaiten hän näkee luonnon.<br />
Antonin ikiaikaiset uskomukset ja luonnon tuntemus<br />
rinnastuvat papin edustamaan kristinuskoon.<br />
Saaristossa on tärkeintä tuntea reittinsä ja<br />
lukea enteet, tietää millainen matkasta on tulossa,<br />
toteaa Anton. Luonto liittyykin kaikkeen, mitä<br />
Luodoilla tapahtuu. Jylhät kalliot, meri, tuuli sekä<br />
jää eri muodoissaan ovat kuin elävä organismi,<br />
joka määrittelee elämän Luodoilla ja jonka mahtia<br />
ei kenenkään parane kieltää.<br />
Lundbergin teos muodostaa oman, hieman reaalimaailmasta<br />
etäällä olevan maailmansa, josta<br />
ei lopulta millään haluaisi irtautua. Venematkan<br />
kuvauksineen, kirkkopyhineen ja lääkärillä<br />
käymisineen kirja tarjoaa kurkistusaukon saaristolaisten<br />
elämään ja käsittelee samalla kaikkia<br />
ihmisyyden keskeisimpiä teemoja. Kyseessä<br />
on erittäin viisas kirja.<br />
Toki Lundbergin kielikin ansaitsee kiitoksen.<br />
Leena Vallisaaren suomentamanakin kieli on monipuolista<br />
ja soljuvaa olematta silti jaarittelevaa.<br />
En tiedä toista kirjaa, jossa huutomerkkejä olisi<br />
viljelty niin tiheään ja jossa niillä kaikilla olisi silti<br />
tarkka merkitys ja paikka. Kielikuvat ovat värikkäitä,<br />
ja vaikka tarina etenee verkkaisesti, siinä<br />
ei ole mitään tylsää.<br />
En paljasta kirjan loppua, mutta sen sanon, että<br />
itkuhan siinä tuli. Lundberg on kirjoittanut kirjaansa<br />
vanhempiensa tarinan, minkä kuultuani<br />
teos muuttui vieläkin koskettavammaksi. Suosittelen!<br />
HEIDI VIHERJUURI<br />
Ulla-Lena Lundberg: Jää<br />
Teos & Schilds & Söderströms, 2012<br />
ISBN 978-951-851-475-9<br />
kuva: Kustannusyhtiö Teos<br />
26 |<br />
03 • 2013
Matkustusilmoituksen<br />
tekeminen helpottuu<br />
Ulkoministeriö on uudistanut matkustusilmoitusjärjestelmänsä. Matkustusilmoitukset voi jatkossa<br />
tehdä verkkosivulla matkustusilmoitus.fi.<br />
Uudistuksen tarkoituksena on helpottaa ulkomaille matkustavien tai siellä oleskelevien suomalaisten<br />
mahdollisuuksia tehdä ulkoministeriölle matkustusilmoitus. Ilmoituksen tehneisiin suomalaisiin<br />
saadaan tarvittaessa paremmin yhteys erilaisten kriisitilanteiden yhteydessä. Kriisitilanteita<br />
ovat esimerkiksi suuronnettomuudet, tuhoisat luonnononnettomuudet tai evakuointia vaativat tilanteet<br />
ulkomailla.<br />
Matkustusilmoituksen voi tehdä kaikista ulkomaan matkoista. Ulkoministeriö suosittelee matkustusilmoituksen<br />
tekemistä etenkin silloin kun kyseessä on omatoimimatka. Mitä enemmän matkustusilmoituksia<br />
tehdään, sitä tehokkaammin ministeriö tavoittaa suomalaiset kriisitilanteissa.<br />
Ulkoministeriö tai Suomen edustustot eivät kuitenkaan pysty takaamaan suomalaisten turvallisuutta<br />
ulkomailla. Kaikkien maassa oleskelevien turvallisuudesta ovat ensisijaisesti vastuussa maan<br />
omat viranomaiset, joiden ohjeita tulee noudattaa. Matkapäätöksestä ja turvallisuuteen liittyvistä<br />
valinnoista vastaa viime kädessä aina matkustaja itse.<br />
Myös ulkomailla asuvat suomalaiset voivat jättää yhteystietonsa edustustolle järjestelmän kautta.<br />
Matkustusilmoituksen voi tehdä edelleen myös tekstiviestillä ja mobiilipalveluna. Mobiilipalvelun<br />
osoite on m.formin.fi ja tekstiviestipalvelun numero +358 400 358 300.<br />
Uusi palvelu löytyy verkkosivuilta osoitteesta matkustusilmoitus.fi ja ruotsinkielisille osoitteesta<br />
reseanmalan.fi.<br />
Sivusto on Suomen väestörekisterikeskuksen varmentama. Jotkut selaimet (Firefox, Chrome) eivät<br />
tunnista tätä, mutta siitä huolimatta sivustoon voi luottaa.<br />
Lisätietoa ulkoministeriön matkustuspalveluista: formin.finland.fi/matkustus<br />
AJANKOHTAISTA KULTTUURIKALENTERISTA<br />
”At the End of the Rainbow” - Modernia suomalaista valokuvataidetta esittelevän Helsinki<br />
Schoolin näyttely on esillä pohjoismaisten suurlähetystöjen yhteistalossa Felleshusissa 3.3.<br />
asti. www.helsinkischool.fi<br />
Pohjoismaiden yhteinen osasto ”Nordisches Forum” Leipzigin kirjamessuilla 14.-17.3.<br />
Ennen messuja järjestetään useita suomalaiskirjailijoiden lukutilaisuuksia:<br />
7.3. Berliini Outi Pakkanen<br />
11.3. Kiel, 13.3. Berliini Satu Taskinen / Täydellinen paisti – Der perfekte Schweinsbraten<br />
12.3. Berliini, 13.3. Potsdam Mikko Rimminen / Nenäpäivä – Der Tag der roten Nase<br />
14.3. Berliini Rosa Liksom / Hytti nro 6 - Abteil Nr. 6<br />
www.leipziger-buchmesse.de<br />
Suomalaisen rockin klassikko ”22-pistepirkko” Saksan-kiertueella 15.-24.3. Konsertit Berliinissä,<br />
Dresdenissä, Hampurissa, Kölnissä, Bielefeldissä, Stuttgartissa ja Münchenissä.<br />
www.22-pistepirkko.net<br />
Lisää kulttuurivinkkejä löydät kulttuurikalenterista Suomen suurlähetystön ja pääkonsulaatin<br />
verkkosivuilta www.finnland.de<br />
03 • 2013 | 27
Hei nuoret suomalais-saksalaiset!<br />
Hei junge Deutsch-Finnen!<br />
Die GfdJ (Gemeinschaft finnisch-deutscher Jugendlicher) hat einen neuen Jugendrat gewählt.<br />
Wir - Stella Weißenburg, Joonas Walberer, Johanna und Ida Meinel, Annaliisa Krage, Max Friedrich,<br />
Laura Lax und Martin Igelmund - sind der neue und alte Jugendrat, der auch dieses Jahr wieder<br />
schöne Treffen für und mit euch plant.<br />
An dieser Stelle ein großer Dank den Jugendräten vor uns! Viele von euch waren (und sind) schon<br />
lange dabei und ohne euch wäre die tolle Gemeinschaft der GfdJ nicht möglich. Wir treten in große<br />
Fußstapfen und freuen uns darauf, mit eurer Hilfe den Jugendrat und die GfdJ weiterhin so schön<br />
zu gestalten.<br />
Neben dem Jugendrat braucht die GfdJ vor allem eines: euch junge finnisch-deutsche Jugendliche<br />
in ganz Deutschland und darüber hinaus.<br />
Du bist noch nicht Mitglied bei der GfdJ!? Dann lerne uns kennen und mach mit!<br />
Das geht bei Facebook (Offizielle SaSu-Gruppe der GfdJ) – da findest du nicht nur ganz viele andere<br />
deutsch-finnische Jugendliche sondern auch immer die neuesten Nachrichten bezüglich unserer<br />
Treffen.<br />
Außerdem findest du uns auf der rengas.de-Seite unter Nuoret. Da stellen sich die Mitglieder des<br />
Jugendrates vor und Treffen werden angekündig. Oder schick uns eine Mail an gfdjmail@web.de -<br />
wir freuen uns über Kontakt!<br />
Und jetzt zückt die Kalender! Die Termine im neuen Jahr stehen fest.<br />
Vom 1.–5. Mai 2013 sind wir beim Kirchentag in Hamburg dabei. Du auch!?<br />
Und ein weiteres fantastisches Jugendtreffen zeichnet sich am Horizont ab:<br />
den 20.–22. September verbringen wir alle zusammen in Würzburg und auch du solltest dabei sein!<br />
Alles vorgemerkt!? Dann steht einem großartigen Jahr 2013 in der GfdJ ja nichts mehr im Wege!<br />
Wir freuen uns riesig auf euch!<br />
Der Jugendrat bei der Planung neuer Events.<br />
Mit den liebsten Grüßen im Namen des Jugendrates,<br />
Annaliisa Krage<br />
Foto: Anssi Elenius<br />
28 |<br />
03 • 2013
Valokuvakilpailu toi esiin<br />
upeita Suomi-kuvia<br />
Lyypekin suomalaisen seurakunnan ja kielikoulun<br />
joulumyyjäiset pidettiin marraskuun puolivälissä<br />
Kulttuurien talossa tuomiokirkon kupeessa.<br />
Koska halusimme tänä vuonna koristella<br />
talon seinät Suomi-teemaan sopivasti, kutsuimme<br />
seurakuntalaiset vapaamuotoiseen valokuvakilpailuun.<br />
Kiitos aktiivisten tekijöiden, saimme näyttelyä<br />
varten huomattavasti enemmän todella hienoja<br />
Suomi-kuvia kuin Lyypekin pienen Kulttuurien<br />
talon seinille mahtui. Vaikka joukossa oli muutama<br />
idyllinen hankimaisema, oli kesäkuvia niin<br />
paljon, että mieleen tuli lapsuuden joululaulu ”no,<br />
onkos tullut kesä...”<br />
Kiitämme sydämellisesti kaikkia kilpailuun osallistuneita.<br />
Teidän ansiostanne myyjäisemme saivat<br />
aivan uuden keskustelunaiheen, ja moni ohikulkeva<br />
turisti piipahti sisälle, ihanalle kalasopalle<br />
ja piirakkakahveille uteliaana<br />
ja hyväntuulisena - ostipa<br />
mukaansa villasukkaparin<br />
tai puolukkahillopurkinkin.<br />
Yleisöäänestyksen voittajaksi<br />
päätyi Tarja Kühne innostavalla<br />
ja dynaamisella<br />
otoksellaan kesäiseen järveen<br />
hyppäävästä suomalaisesta.<br />
Parhaat onnittelumme<br />
onnistuneesta taideteoksesta<br />
ja kilpailun voitosta! Pieni<br />
kirjapaketti ja hieman suomalaista<br />
naposteltavaa matkaa<br />
postissa Tarjalle!<br />
Samalla tahtoisin lausua<br />
kaikkien myyjäistoimijoiden<br />
puolesta suuret kiitokset<br />
lämpöisestä kestityksestä ja<br />
saunasta, jonka Merimieskirkko<br />
tarjosi meille 12. tammikuuta<br />
2013. Oli todella<br />
hauskaa tulla yhteen, nyt<br />
kun kaikki joulukiireet olivat<br />
ohi ja talvi täällä Pohjois-Saksassa<br />
hyisimmillään!<br />
Sirkku Lumioksa<br />
valokuvakilpailun<br />
ripustaja<br />
Kuva: Tarja Kühne<br />
03 • 2013 | 29
kielikoulu<br />
Hvä Hvä Hvä tt tt ttja, ja, ja, vä vä vä k- k- k-<br />
lie lie lie j j j v v vma!<br />
ma!<br />
ma!<br />
talvi on saapunut tännekin taas! tätä<br />
luettaessa lumet ovat ehkä taas sulaneet<br />
pois. Suomikoulut ovat joka tapauksessa<br />
jo käynnissä, ja pian voi ajatella<br />
jopa kevätlomiakin. Hampuri, Bremen ja<br />
ala-Saksi aloittavat jo maaliskuun en-<br />
simmäisellä puoliskolla lomansa.<br />
nyt on aika kiittää pedagogisen neuvoston jäsentä ulla<br />
Hässelbarthia hänen tekemästään työstä neuvostossa,<br />
sillä hän luopuu muiden työkiireidensä takia sekä pedagogisen<br />
neuvoston jäsenyydestä että näiden sivujen kokoamisesta.<br />
on ollut ilo työskennellä ullan kanssa viime<br />
vuosina!<br />
ullan tilalle tulee hänen varajäsenensä pedagogisessa<br />
neuvostossa, Merja Sorsakivi Berliinin koulusta. Hän jatkaa<br />
ensi koulutuspäiviin saakka, jolloin neuvostoon valitaan<br />
muutenkin uudet jäsenet.<br />
Hyvää talven jatkoa ja hyvää kevätlomaa kaikille!<br />
PÄIVI NURMI-STEINKE<br />
PUHEENJOHTAJA<br />
Emelie Elisaa etsii,<br />
tyttö tyttöä tavoittaa.<br />
Isabelle istuu illalla,<br />
tyttö tuolissa torkahtaa.<br />
Axel Aapisen aloittaa,<br />
poika piirtää pikku pupun.<br />
Käsittelimme kuvien ja tarinoiden avulla Kalevalan<br />
sisältöä, erityisesti ihmelaite Sammosta<br />
puhuimme paljon. Se inspiroi seuraaviin säkeisiin:<br />
Syksy saapuu, lehdet putoaa.<br />
Sampo veteen vaipuu hiljaa.<br />
Sampo syntyy, seppä takoo,<br />
onnen, rahan tuoja se on.<br />
Ja sitten vielä ihan arkipäivän realismia:<br />
Nenässä nuha niiskuttaa,<br />
tulee talvi nallelle niin.<br />
Nenässä nuha niiskuttaa<br />
Koululaisten omia kalevalaisia runoja<br />
Kalevalan päivää vietetään 28.2. Sen kunniaksi<br />
kirjoitimme suomikoulussa 24.2.2012 yhdessä<br />
runoja Kalevalan tyyliin. Kalevalan runoille<br />
on tyypillistä toisto ja alkusointu, kalevalamittaisissa<br />
säkeissä on tavallisesti kahdeksan tavua,<br />
esimerkiksi näin:<br />
Sorsa soitti kanteletta,<br />
vesilintu vempelettä.<br />
Lähdimme liikkeelle oppilaiden nimistä ja niiden<br />
alkukirjaimista. Etsimme muita samalla kirjaimella<br />
alkavia sanoja, jotta saimme alkusointua<br />
mukaan. Toisessa säkeessä sanotaan ensimmäisen<br />
säkeen sisältö toisin sanoin (toisto) tai täydennetään<br />
sitä.<br />
Muistiin merkitsi:<br />
MaRi aaLto<br />
opettaja, Braunschweigin<br />
suomalainen kielikoulu<br />
Lähde (ja paljon lisää Kalevala-puuhaa):<br />
www.kalevalaseura.fi/kalevalankankahilla<br />
Braunschweigin suomalainen kielikoulu<br />
numeroina:<br />
- perustettu vuonna 2008<br />
- 12 oppilasta<br />
- oppilaat 3-10-vuotiaita<br />
- 2 ryhmää<br />
- 2 opettajaa<br />
- joka toinen viikko 2 oppituntia<br />
30 |<br />
03 • 2013
Nokkosten ja pallon<br />
polttamat<br />
kuva: Heli Duer<br />
kuva: Risto Rajakorpi<br />
”Meill’ on metsässä nuotiopiiri, missä kuusten<br />
kuiske soi. Kipunat kohti tähtiä kiirii, lähipuutkin<br />
punervoi...” kaikui Freisheimin<br />
pimenevissä illoissa kerta toisensa jälkeen rohkeammin.<br />
Laulajat olivat Keski-Saksan alueen<br />
isojen motivaatioleirille osallistuvia Suomikoululaisia<br />
ja heidän huoltajiaan, ja ajankohtana<br />
oli syyskuun ensimmäinen viikonloppu.<br />
Vaikka ne tähtiin ja vähän muuallekin kiirivät<br />
kipunat aiheuttivat lievää pelkoa tikkupullan<br />
paistajien piirissä, kauniisti ne kuitenkin räiskyivät<br />
nuotiosta pimeähköllä takapihalla. Iltoja<br />
valaisivat viehättävästi nuotion lisäksi myös<br />
lasten itse koristelemat tuikkulyhdyt.<br />
Viikonlopun ohjelma oli hyvin vaihtelevaa, ja<br />
siksi varmaan jokaiselle löytyi jotain mieleistä. Perinteisistä<br />
leikeistä mieleen jäivät polttopallo ja<br />
kirkonrotta. Moni leiriläinen sai myös tilaisuuden<br />
kokeilla ensimmäistä kertaa elämässään pesäpallomailan<br />
ja pallon yhteensopivuutta. Hyvin siihen<br />
palloon sitten osuttiinkin ja räpylänkin käyttötarkoitus<br />
tuli selväksi. Parhaimmillaan nelimaali-pelissä<br />
oli osa huoltajistakin mukana; hyvä kun peli<br />
maltettiin keskeyttää ruokailun ajaksi. Erityismaininnan<br />
saa osakseen myös pakollinen oheiskurssi:<br />
miten parhaiten hakea pallo pois nokkosia ja<br />
karhunvatukoita rehottavasta rinteestä.<br />
Kukin lapsista koristeli vahakuvioin postikortin<br />
ja kirjoitti siihen leiriterveisensä eri suuntiin<br />
Suomea. Aikuisten muistia testattiin siis illanistujaisten<br />
pelin kiperien kysymysten lisäksi osoitetiedusteluilla.<br />
Kädentaitoja harjoiteltiin askartelujen<br />
lisäksi märkähuovutusta kokeiltaessa. Saippuavedellä<br />
villaa pitkään käsitellessä lähti viimeinenkin<br />
pihaleikkien likaläikkä kämmenistä!<br />
Leirin hurjinta antia olivat roskapusseista irvisteleviksi<br />
möröiksi muuttuneet askartelut... vaiko<br />
sittenkin yövaellusreitin varrella nähty sonni?<br />
Näytti vielä eläimen koko lisääntyneen yöaikaan,<br />
kun tämä täpistellen tarkkaili ohitse kulkevaa taskulamppukulkuetta.<br />
Onneksi kenenkään mieleen<br />
ei tullut päästä silittämään sonnia, vaikka joidenkin<br />
leiriläisten eläinrakkaus olikin jo tullut edeltävillä<br />
hevoslaitumilla esiin.<br />
Sää suosi leiriämme ja lapset olivat paljon ulkona.<br />
Lieneekö kotiin tai autoihin jätettyjä elektronisia<br />
viihdykkeitä edes muistettu, kun leikittiin<br />
piiloleikkejä tai potkittiin palloa pihalla! Freisheimin<br />
Schullandheimin ympäristö loi tietysti<br />
upeat puitteet ulkoleikeille.<br />
Lämmin kiitos leirin päävetäjälle, Tia Länsitielle,<br />
mukavasta ohjelmasta sekä Dortmund-Iserlohnin<br />
koulun väelle leirin järjestämisestä! Kiitokset<br />
myös kivasta leiriseurasta kaikille osallistuneille<br />
Suomi-koululaisille ja huoltajille! Eikä näin loppuun<br />
voi muuta todeta kuin ”ja heillä kaikilla oli<br />
niin mukavaa, oi jospa oisit saanut olla mukana!”<br />
Tia, Vincent ja Lissu<br />
Düsseldorfin Suomi-koulusta<br />
Paljon kiitoksia Lissu Luhtaselle huovutus-ohjauksesta<br />
leirillä!<br />
Dortmund-Iserlohnin koulun väki.<br />
03 • 2013 | 31
kirkolliset toimitukset<br />
KASTE<br />
Silja annikki Schmitt<br />
synt. 31.08.2012, Offenbach<br />
kast. 23.12.2012, Offenbach-<br />
Rumpenheim, Schlosskirche<br />
Levi jonathan zerwas<br />
synt. 30.09.2012 Mettmann<br />
kast. 05.01.2013 Mettmann<br />
i<br />
nettivinkki<br />
Lastenkirkko on seurakuntien yhteinen esi- ja alakouluikäisille lapsille suunnattu<br />
virtuaalikirkko. Se on auki joka päivä klo 7-21.<br />
Sivuilla lapsi voi luoda itselleen oman hahmon, tutkia kirkkoa ja sen ympäristöä sekä<br />
tutustua kirkkoon liittyviin asioihin. Virtuaalikirkossa voi myös osallistua hartauksiin,<br />
leikkihetkiin ja pyhäkouluun.<br />
Lastenkirkko edellyttää sisään kirjautumisen. Löydät Lastenkirkon osoitteesta:<br />
www.lastenkirkko.fi<br />
kuva: KT / Maria Manelius<br />
32 |<br />
03 • 2013