Espanja - Finpro
Espanja - Finpro
Espanja - Finpro
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Espanja</strong><br />
Kesäkuu 2010
2 (28)<br />
Niina Touré<br />
Sisällysluettelo<br />
Maaprofiili ......................................................................................................................................... 4<br />
Maa ja väestö...................................................................................................................... 4<br />
Infrastruktuuri ...................................................................................................................... 5<br />
Politiikka ja hallinto .............................................................................................................. 5<br />
Talouden avaintiedot ........................................................................................................... 6<br />
Liiketoiminta ...................................................................................................................................... 6<br />
Maan vahvuudet ja heikkoudet ............................................................................................ 6<br />
Potentiaalisia toimialoja ....................................................................................................... 9<br />
Talous ............................................................................................................................................. 10<br />
Makrotalous ...................................................................................................................... 10<br />
Bruttokansantuote ........................................................................................ 10<br />
Inflaatio ........................................................................................................ 10<br />
Talouspolitiikka ................................................................................................................. 11<br />
Työvoima ..................................................................................................... 11<br />
Ulkomaankauppa ............................................................................................................................ 12<br />
Kokonaiskauppa ............................................................................................................... 12<br />
Ulkomaankaupan rakenne ................................................................................................ 12<br />
Kauppa Suomen kanssa ................................................................................................... 14<br />
Suomen vienti .............................................................................................. 14<br />
Suomen tuonti .............................................................................................. 15<br />
Ulkomaiset investoinnit ..................................................................................................... 16<br />
Suomalaiset investoinnit ................................................................................................... 17<br />
Maa- ja metsätalous ........................................................................................................................ 18<br />
Teollisuus ja rakentaminen .............................................................................................................. 18<br />
Valmistusteollisuus ........................................................................................................... 19<br />
Rakentaminen ................................................................................................................................. 20<br />
Energia ja ympäristö ....................................................................................................................... 21<br />
Pankkisektori ................................................................................................................................... 22<br />
Pörssi ................................................................................................................................ 23<br />
Matkailu .......................................................................................................................................... 23<br />
Tietoliikenne .................................................................................................................................... 24<br />
Internet ja sähköinen kaupankäynti ................................................................................... 24<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
3 (28)<br />
Niina Touré<br />
Lehdistö ja tiedotusvälineet ............................................................................................... 25<br />
Liikenneyhteydet ja logistiikka ......................................................................................................... 25<br />
Tapakulttuuri ................................................................................................................................... 26<br />
Linkkejä ........................................................................................................................................... 27<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
4 (28)<br />
Niina Touré<br />
Maaprofiili<br />
Maa ja väestö<br />
Kokonaispinta-ala: 504 782 km 2 mukaan lukien Baleaarit, Kanarian saaret ja Afrikan<br />
puolella sijaitsevat Ceuta ja Melilla<br />
Luonnonvarat: rautamalmi, hiili, suola, elohopea<br />
Rajanaapurit: Portugali, Ranska, Andorra, Marokko<br />
Aika: CET<br />
Asukasluku: 40,5 miljoonaa (arvio 2010)<br />
Suurimmat kaupungit: Madrid (3,2 milj.), Barcelona (1,6 milj.), Valencia (797 000),<br />
Sevilla (704 000), Zaragoza (626 000), Málaga (547 000), Bilbao (354 000)<br />
Väestönkasvu: 0,0045 prosenttia (arvio 2010)<br />
Syntyvyys: 9,54 / 1000 (arvio 2010)<br />
Kuolleisuus: 10,08 / 1000 (arvio 2010)<br />
Elinajanodote: 80,18 vuotta (arvio 2010)<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
5 (28)<br />
Niina Touré<br />
Virallinen kieli: koko maassa espanja (castellano); lisäksi alueittain katalaani, galitsian<br />
kieli ja baski<br />
Uskonnot: roomalaiskatolilaisia 94 prosenttia, muut 6 prosenttia<br />
Infrastruktuuri<br />
Puhelinsuuntanumerot: maantunnus: +34 (suurimpien kaupunkien suuntanumerot:<br />
Madrid: 91, Barcelona 93, Valencia 96, Sevilla 95, Zaragoza 976, Málaga 95, Bilbao<br />
94)<br />
Matkapuhelinstandardi: GSM 900/1800<br />
Sähköverkko: 230 V, 50 Hz<br />
Kiinteiden puhelinlinjojen tiheys: 45 prosenttia (arvio 2008)<br />
Matkapuhelintiheys: 117,1 prosenttia (arvio 2008)<br />
Tietokoneita 100 asukasta kohti: 35,9 (arvio 2008)<br />
Internetin käyttäjiä 100 asukasta kohti: 47,5 (arvio 2008)<br />
Tieverkosto: 681 224 km, josta 13 872 km moottoriteitä<br />
Rautatieverkosto: 15 288 km (vuonna 2009)<br />
Lentokenttiä: 153 (vuonna 2009)<br />
Tärkeitä satamia: Algeciras, Bilbao, Barcelona, Cartagéna, Gijon, Huelva, La Coruña,<br />
Tarragona ja Valencia<br />
Politiikka ja hallinto<br />
Virallinen nimi: Reino de España (<strong>Espanja</strong>n kuningaskunta)<br />
Maatunnus: ES<br />
Valtiomuoto: parlamentaarinen kuningaskunta<br />
Valtion päämies: Kuningas Juan Carlos I<br />
Pääministeri: José Luis Rodríguez Zapatero, <strong>Espanja</strong>n sosialistipuolue PSOE<br />
Hallituspuolue: <strong>Espanja</strong>n sosialistipuolue (PSOE)<br />
Seuraavat vaalit: maaliskuussa 2012 kansalliset parlamenttivaalit<br />
Alue- ja paikallishallinto: 17 autonomista aluetta (comunidad autónoma) ja kaksi autonomista<br />
kaupunkia; 52 maakuntaa (provincia)<br />
Merkittäviä vuosilukuja: <strong>Espanja</strong> yhdistyi yhtenäiseksi valtioksi 1492. Amerikan löytämisen<br />
jälkeen <strong>Espanja</strong>lla oli lähinnä Latinalaisessa Amerikassa suuri siirtomaaimperiumi,<br />
jonka se menetti 1900-luvun alkuun mennessä. Vuosina 1936–1939 <strong>Espanja</strong>ssa<br />
käytiin kansalaissota, jonka jälkeen alkoi kenraali Francisco Francon diktatuuri.<br />
Toisessa maailmansodassa <strong>Espanja</strong> oli puolueeton. <strong>Espanja</strong> liittyi YK:hon vuonna<br />
1955. Francon aikana <strong>Espanja</strong> oli suhteellisen eristynyt muusta Euroopasta. Francon<br />
kuoltua vuonna 1975 alkoi <strong>Espanja</strong>ssa siirtyminen demokratiaan (la transición); <strong>Espanja</strong>sta<br />
tuli vuoden 1978 peruslain myötä parlamentaarinen monarkia, jonka ensimmäinen<br />
kuningas on edelleen vallassa oleva Juan Carlos I. <strong>Espanja</strong> liittyi Natoon<br />
vuonna 1982 ja EU:hun vuonna 1986. Vuonna 1992 maassa pidettiin Barcelonan<br />
olympialaiset. Sevillan maailmannäyttely ja eräät muut suuret tapahtumat nostivat<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
6 (28)<br />
Niina Touré<br />
<strong>Espanja</strong>n imagoa Euroopassa. Vuoden 1999 alusta <strong>Espanja</strong> liittyi Euroopan talous- ja<br />
rahaliiton (EMU) kolmanteen vaiheeseen eli yhteisvaluutta euroon.<br />
Kansallispäivä: 12.10. (espanjalaisen kulttuurin päivä, Amerikan löytämisen muistopäivä)<br />
Talouden avaintiedot<br />
Rahayksikkö: Euro (EUR) =100 senttiä<br />
Bruttokansantuote: vuonna 2010 käyvin hinnoin 1 366,6,9 mrd USD ja ostovoimapariteetilla<br />
mitattuna 1 399,4 mrd. USD; vuodelle 2011 EIU:n arvio on 1 308,3 USD ja<br />
1 424,6 USD<br />
Bruttokansantuote henkeä kohti: vuonna 2010 käyvin hinnoin 29 760 USD ja ostovoimapariteetilla<br />
mitattuna 30 474 USD; vuodelle 2011 EIU:n arvio on 28 362 USD ja<br />
30 882 USD<br />
Inflaatio: 1,0 prosenttia (2010); EIU:n arvio vuodelle 2011 on 0,9 prosenttia<br />
Pääteollisuustuotteet: autot, metallit ja metallivalmisteet, tekstiilit ja asusteet, elintarvikkeet,<br />
kemikaalit, laivanrakennus, työstökoneet, matkailu<br />
Päätuontituotteet: koneet ja laitteet, kulkuneuvot, polttoaineet, puolivalmisteet, elintarvikkeet,<br />
kulutustavarat, kemikaalit<br />
Tärkeimmät kauppakumppanit: Ranska, Saksa, Portugali, Iso-Britannia ja Italia.<br />
Verotus: yhtiövero 35 prosenttia (pk-yrityksillä 30 prosenttia), ALV 18 prosenttia.<br />
Liiketoiminta<br />
Maan vahvuudet ja heikkoudet<br />
<strong>Espanja</strong>n markkinoiden positiivisia piirteitä:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Euroopan viidenneksi suurin talous, 47 miljoonan kuluttajan ja 12 miljoonan talouden<br />
markkinat.<br />
<strong>Espanja</strong>n GDP per capita on yli EU27 keskiarvon<br />
Talouskasvun ansiosta työpaikkojen luominen vilkastui asuntokuplan puhkeamiseen<br />
ja finanssikriisin asti.<br />
Noin 60 miljoonaa matkailijaa vuosittain (joista lähes 90 prosenttia vapaaajanmatkailua).<br />
<strong>Espanja</strong> on EU:n suurin sijoittaja Etelä-Amerikkaan ja voi toimia porttina sen<br />
markkinoille. <strong>Espanja</strong>laiset yritykset investoivat myös kasvavassa määrin Yhdysvaltojen<br />
ja Euroopan markkinoille.<br />
<strong>Espanja</strong>laisten Suomi-kuva on erittäin positiivinen, mitä ovat tukeneet mm. yritystemme<br />
menestys, T&K- ja innovaatiotoiminnan panostukset, koulutuksen maine<br />
PISA-tutkimusten myötä, sekä Suomen hiljattainen muuttuminen suosituksi espanjalaisten<br />
matkailukohteeksi.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
7 (28)<br />
Niina Touré<br />
<strong>Espanja</strong>n markkinoiden negatiivisia piirteitä:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Työttömyys kasvoi voimakkaasti finanssikriisin alussa.<br />
Tuotekehityksessä ja teknologian tasossa <strong>Espanja</strong> on ollut muita EU-maita jäljessä,<br />
mutta tilanne on kuitenkin parantunut ja edelleen parantumassa.<br />
Suuret alueelliset kehityserot rikkaiden ja nopeasti kehittyvien Madridin, Katalonian,<br />
Baskimaan ja Valencian sekä muiden alueiden välillä.<br />
Suomalaisten ongelma on heikko espanjan kielen taito, jota ilman liiketoiminta on<br />
hankalaa.<br />
On välttämätöntä hoitaa myös "jälkimyynti" asiakkaille.<br />
Uhkana on myös tunnetusti heikko markkinauskollisuus. Kun on markkinoille tultu,<br />
siellä tulee pysyä huonompinakin aikoina.<br />
Suomen vientiä hallitsevat edelleen paperiteollisuus ja kone- ja laitevalmistus.<br />
Näiden tuotteiden kysyntä on kasvanut nopeasti vuosikymmenten ajan. Suomen paperiteollisuus<br />
on toiminut <strong>Espanja</strong>ssa omilla myyntikonttoreilla jo 1950-luvulta lähtien<br />
ja tuotantolaitoksilla 1960-luvulta lähtien. Pitkäjänteisellä politiikalla on saavutettu nykyinen<br />
merkittävimmän tuontimaan asema. Lähes 20 prosenttia maan paperinkulutuksesta<br />
tulee Suomesta. Paperiteollisuudelle onkin tärkeää, että niin EU:n sisämarkkinasäännöstö<br />
kuin yhteinen kauppapolitiikka sallii kehityksen jatkuvan. Samoin <strong>Espanja</strong>n<br />
sisäisten määräysten, kuten ympäristölainsäädännön, voi toivoa pysyvän eidiskriminoivana.<br />
Myös muille metsäteknologia-aloille Suomella on paljon annettavaa.<br />
Kone- ja laitevalmistajilla on suurimmat mahdollisuudet televiestinnän alueella. <strong>Espanja</strong>ssa<br />
alan investoinnit lisääntyvät voimakkaasti, ja esimerkiksi matkapuhelinten<br />
kasvu on nopeinta Euroopassa. Tietotekniikka on toinen kasvuala.<br />
Telemarkkinoiden ohella <strong>Espanja</strong>n suuria kasvualueita ovat ympäristö- ja energiateknologia.<br />
Suomalaisilla olisi tarjottavaa <strong>Espanja</strong>lle varsinkin vedenpuhdistuksen<br />
osaamisessa. Samoin energia-alalla kaasuverkon ja yleensä puhtaiden energian tuotantomuotojen<br />
sekä biomassan käytön myötä suomalainen yhteistyö espanjalaisten<br />
suurten rakennusyhtiöiden kanssa tulee tärkeäksi. Vastavuoroisesti Suomi voisi tarjota<br />
niille kokemuksia ja kontakteja Venäjän ja itäisen Euroopan projekteihin.<br />
Myös pienillä yrityksillä on mahdollisuuksia <strong>Espanja</strong>n kaupassa. Maatuntemuksen ja<br />
yrityskontaktien lisääntyminen auttaa molemminpuolisen kaupan monipuolistumisessa.<br />
Madridin vientikeskuksen mukaan elintarvikealalla suomalainen tuotanto pystyy kilpailemaan<br />
terveellisesti ja luonnonmukaisesti tuotetuilla elintarvikkeilla. Elintarvikealalla<br />
kilpailu on <strong>Espanja</strong>ssa kovaa ja suuri välimatka Suomen ja <strong>Espanja</strong>n välillä on ongelmallinen,<br />
mutta sopivilla erikoistuotteilla on kaikki mahdollisuudet menestymiseen.<br />
<strong>Espanja</strong>lainen kuluttaja on laatutietoinen ja vaativa, mutta mielikuvamarkkinoinnin<br />
avulla voidaan luoda positiivinen kuva Suomesta ja suomalaisista tuotteista. "Pohjoinen<br />
eksotiikka" esimerkiksi suomalaisen kalan muodossa on kiinnostusta herättävä.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
8 (28)<br />
Niina Touré<br />
Elintason nousun myötä vähittäiskauppa on <strong>Espanja</strong>ssa käynyt läpi rajun rakennemuutoksen,<br />
mikä on tuonut alalle uusia tuotteita ja ohjannut espanjalaisten kulutustottumuksia<br />
aikaisemmasta poikkeavaan suuntaan.<br />
Vaikka <strong>Espanja</strong>n talouskasvu on ollut muita EU-maita nopeampaa, on <strong>Espanja</strong>n 47<br />
miljoonan kuluttajan markkinoita hyödynnetty Suomessa suhteellisen vähän. Suomalaisten<br />
yritysten toiminta <strong>Espanja</strong>ssa on keskittynyt etupäässä investointihyödykkeiden<br />
alalle. Kuluttajatuotteita on tuotu Suomesta vähän, mistä johtuen espanjalaiset<br />
kuluttajat eivät ole tottuneet suomalaisiin tuotteisiin.<br />
Suomalainen koulutusjärjestelmä on herättänyt erittäin suurta ja edelleen kasvavaa<br />
kiinnostusta <strong>Espanja</strong>ssa. <strong>Espanja</strong>laisten lähes yksimielinen käsitys on, että heidän<br />
oma koulutusjärjestelmänsä on epäonnistunut ja suomalaiseen järjestelmään suhtaudutaan<br />
erittäin positiivisesti. Tämä luo varsin otollisen maaperän alalla toimiville, tosin<br />
vielä toistaiseksi harvalukuisiille, yrityksille.<br />
Samoin suomalainen muotoilu ja luovat toimialat ovat saaneet myönteisen aseman<br />
espanjalaisten kuluttajien ja yritysten silmissä.<br />
Elintasoerot <strong>Espanja</strong>n eri maakuntien välillä ovat suuret, joten koko maan kattavan<br />
jakeluverkoston luominen ei aina ole kannattavaa. Mielenkiintoisimmat alueet ovat<br />
kymmenen miljoonan asukkaan Madridin ja Katalonian maakunnat sekä kauttakulkuliikenteen<br />
kannalta sijainniltaan edulliset Navarra ja Baskimaa, joiden bruttokansantuote<br />
on eurooppalaista keskitasoa. Myös Andalusian rannikkoseudut ovat mielenkiintoista<br />
aluetta, sillä siellä asuu tuhansia suomalaisia. Aiemmin sinne muuttaneiden<br />
eläkeläisten lisäksi etelärannikolla asuu lukuisa joukko lapsiperheitä ja työikäisiä<br />
suomalaisia.<br />
<strong>Espanja</strong>n kiinnostavuutta lisää myös yhteys Latinalaiseen Amerikkaan. Mikäli yrityksen<br />
tavoitteena on laajentaa vientikauppaa myös Latinalaisen Amerikan maihin, voidaan<br />
<strong>Espanja</strong>ssa hankittuja kokemuksia ja paikallisia kontakteja hyödyntää myös uusien<br />
markkinoiden etsinnässä. <strong>Espanja</strong>laiset yritykset ovat 1990-luvulta lähtien kasvattaneet<br />
voimakkaasti vientiään ja investointejaan Latinalaisen Amerikan maissa.<br />
<strong>Espanja</strong> nousi 1990-luvun jälkimmäisellä puoliskolla Yhdysvaltojen (jonka osuus 39<br />
prosenttia) jälkeen toiseksi suurimmaksi investoijaksi Latinalaisessa Amerikassa; <strong>Espanja</strong>n<br />
osuus oli peräti 30 prosenttia. Vaikka maanosaan tehtävien investointien<br />
osuus on laskenut 1990-luvun huippuvuosista, jolloin ne käsittivät 55 prosenttia espanjalaisista<br />
ulkomaaninvestoinneista (vuonna 2006 osuus oli enää vain neljä prosenttia),<br />
on käynnissä ns. toinen investointiaalto. Vuonna 2006 Santander-pankki, telealan<br />
Telefónica ja energia-alan Repsol YPF sekä Endesa ilmoittivat yhteensä 20<br />
miljardin euron investoinneista Latinalaiseen Amerikkaan. Erityisesti rahoitus-, tietoliikenne-<br />
ja energiasektoreilla espanjalaisilla yrityksillä onkin jo entuudestaan vahva ote<br />
markkinoista Etelä-Amerikassa. Suurten yritysten lisäksi <strong>Espanja</strong>ssa on satoja pkyrityksiä,<br />
joilla on sinne toimivia liikeyhteyksiä. Kielellisten, kulttuuristen ja historiallisten<br />
siteiden ansiosta espanjalaiset ymmärtävät liike-elämän todellisuuden ja riskit La-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
9 (28)<br />
Niina Touré<br />
tinalaisessa Amerikassa ja pystyvät reagoimaan markkinoilla syntyneisiin mahdollisuuksiin<br />
nopeasti.<br />
Potentiaalisia toimialoja<br />
Markkinanäkymät sektoreittain Madridin vientikeskuksen mukaan:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Metsä-energia-ympäristöklusterin tuotteiden vienti kattaa edelleen noin 55 prosenttia<br />
Suomen viennistä <strong>Espanja</strong>an. Alan markkinatilanne on terve ja markkinat<br />
kasvavat <strong>Espanja</strong>n yleisen talouskasvun tahdissa, mikä on pysytellyt kuluvaan<br />
vuoteen asti 3,3–3,9 prosentin tuntumassa.<br />
Ympäristösektori tarjoaa suomalaisille hyviä mahdollisuuksia, sillä alalla on tehtävä<br />
erittäin suuria investointeja lähivuosina. Lupaavimmat sektorit ovat kiinteän<br />
yhdyskuntajätteen käsittely sekä vedenkäsittelyteknologia.<br />
Energiasektorilla liiketoimintamahdollisuuksia tarjoutuu uusiutuvien energiamuotojen<br />
ja yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon aloilla<br />
Infocom / tietoliikennesektorin markkinoilla kysyntä kasvaa. Kysyntä <strong>Espanja</strong>ssa<br />
sopii erittäin hyvin Suomen tuotetarjontaan ja nyt olisi suomalaisyrityksille oikea<br />
aika lähteä <strong>Espanja</strong>n markkinoille.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
10 (28)<br />
Niina Touré<br />
Talous<br />
Makrotalous<br />
<strong>Espanja</strong>n tärkeimmät talousluvut vuosina 2006–2011 (ennuste)<br />
2006 2007 2008 2009a 2010e 2011e<br />
Bruttokansantuote 4,0 3,6 0,9 -3,6 -0,5 0,6<br />
(%-muutos)<br />
Bruttokansantuote 1 235,9 1 440,8 1 600,1 1 445,6 1 366,6 1 308,3<br />
käyvin hinnoin<br />
(mrd. USD)<br />
Bruttokansantuote 27 644 31 923 35 158 32 005 29 760 28 362<br />
käyvin hinnoin<br />
henkeä kohden<br />
(USD)<br />
Yksityinen kulutus 3,5 2,8 4,1 -0,3 1,0 0,9<br />
(%-muutos)<br />
Investoinnit kiinteään<br />
7,2 4,6 -4,4 -15,3 -4,0 -1,0<br />
omaisuuteen<br />
(%-muutos)<br />
Teollisuustuotanto 3,9 2,0 -7,3 -15,8 0,3 1,7<br />
(%-muutos)<br />
Työttömyysaste 8,5 8,3 11,3 18,0 19,8 19,0<br />
(%)<br />
Vaihtotase (mrd. -110,9 -144,7 -154,1 -74,5 -63,7 -55,9<br />
USD)<br />
Lähde: EIU 06/2010, a=arvio, e=ennuste<br />
Bruttokansantuote<br />
Palvelusektori muodostaa <strong>Espanja</strong>n BKT:stä nykyisin noin 70 prosenttia, teollisuus 26<br />
ja maatalous reilut 3 prosenttia. <strong>Espanja</strong>n talous supistui 2009 3,6 prosenttia ja ensi<br />
vuoden ennuste on 0,5 prosenttia. Tämän hetken ennusteiden mukaan pientä elpymistä<br />
on luvassa vuodelle 2011. Talouskasvu pysynee joka tapauksessa heikkona<br />
korkean työttömyyden ja heikon kuluttajakysynnän johdosta.<br />
Kaikkein selvimmin talouden muutoksen ovat kokeneet rakennusala ja palvelusektori.<br />
Kulutuksen väheneminen on vaikuttanut myös voimakkaasti kaupan alaan. Talouden<br />
käännettä olivat ennustaneet useat tahot; esimerkiksi OECD näki muutoksen merkit<br />
jo 2007 ja ennusti kiinteistökaupan hiljentymisen vaikuttavan koko maan talouteen.<br />
Inflaatio<br />
<strong>Espanja</strong>n inflaatiopaineet ja -luvut ovat olleet viime vuosina euroalueen korkeimpia ja<br />
keskimäärin noin prosentin verran korkeampi viimeisen vuosikymmenen aikana. Inflaatioennusteita<br />
on jouduttu toistuvasti nostamaan. Inflaatio laski -0,3 prosenttiin viime<br />
vuonna johtuen mm. kotimaisen kysynnän heikkenemisestä ja kulutushyödykkeiden<br />
hintojen alenemisesta. EIU:n mukaan inflaatio on tänä vuonna 1 prosenttia.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
11 (28)<br />
Niina Touré<br />
Talouspolitiikka<br />
<strong>Espanja</strong>n valtiontalouden tiukka kuri alkoi vuonna 1999, jolloin maa liittyi ensimmäisten<br />
joukossa EMU:n kolmanteen vaiheeseen; <strong>Espanja</strong> joutui voimakkaasti sopeuttamaan<br />
talouttaan Maastrichtin sopimuksessa määriteltyihin EMU-kriteereihin sopivaksi.<br />
Valtiontalouden alijäämää oli tasapainotettava ja julkista velkaa pienennettävä.<br />
<strong>Espanja</strong>n hallitus onnistuikin toimissaan hyvin, sillä pahimmillaan 1990-luvun alussa<br />
jopa yli seitsemää prosenttia BKT:sta vastannut budjettivaje saatiin tasapainoon.<br />
Vuonna 2009 <strong>Espanja</strong>n valtion budjettialijäämä kohosi 11,4 prosenttiin ja kuluvalle<br />
vuodelle ennuste on 13 prosenttia. Tämän vuoksi valtion budjettia aiotaan leikata 0,5<br />
prosentilla BKT:sta. Seuraavan kolmen vuoden aikana tavoitteena on säästää 50 miljardia<br />
euroa. Leikkaukset kohdistuvat pitkälti valtion menoihin. Myös eläkeikää aiotaan<br />
nostaa tulevaisuudessa 65 vuodesta 67 vuoteen.<br />
Työvoima<br />
Työssäkäyvien määrä on 22,7 miljoonaa (arvio 2010).<br />
Koulutustaso on viime vuosina noussut merkittävästi.<br />
Työttömyys on nousussa; arvio tälle vuodelle 2010 on 19,8 prosenttia ja vuodelle<br />
2011 19 prosenttia.<br />
Siirtolaistaustaisten työntekijöiden työttömyysaste on muita korkeampi.<br />
<strong>Espanja</strong>n investointietuja ovat olleet Euroopan alhaisimpiin lukeutuvat työvoimakustannukset<br />
sekä viime aikoina voimakkaasti kasvanut tuottavuusaste. Monikansalliset<br />
yhtiöt ovat lisäksi edistäneet työvoiman koulutusta.<br />
<strong>Espanja</strong>ssa on kaksi merkittävää työntekijöiden keskusammattijärjestöä; sosialistinen<br />
UGT (Unión General de Trabajadores) ja kommunistinen CC OO (Comisiones Obreras).<br />
Järjestäytymisaste on eurooppalaisittain alhainen (noin 15 prosenttia). Ammattiyhdistysten<br />
paino on kuitenkin huomattavasti järjestäytymisastetta suurempi. Työnantajilla<br />
on oma vaikutusvaltainen liittonsa CEOE (Confederación Española de Organizaciones<br />
Empresariales).<br />
Työttömyys<br />
Työttömyys laski <strong>Espanja</strong>ssa voimakkaasti 1990-luvun lopussa ja 2000-luvun alussa.<br />
Siitä huolimatta työttömyysaste on ollut edelleen EU-maiden korkeimpia. Vuonna<br />
2007 työttömyys laski 8,3 prosenttiin, mutta on noussut rajusti siitä lähtien. Arvio tälle<br />
vuodelle on 19,8 prosenttia. Suurin osa työttömistä on palvelu- ja rakennussektorilta.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
12 (28)<br />
Niina Touré<br />
Ulkomaankauppa<br />
Kokonaiskauppa<br />
<strong>Espanja</strong>n ulkomaankauppa 2006-2011,<br />
mrd. US<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
-100<br />
-200<br />
2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Vienti Tuonti Tase<br />
Lähde: EIU 06/2010<br />
Kauppataseen alijäämäisyys johtuu pääosin polttoaineiden, kemikaalien sekä koneiden<br />
ja laitteiden suuresta tuontitarpeesta. <strong>Espanja</strong> on edelleen hyvin riippuvainen<br />
tuontienergiasta. Kuljetusvälineet on ainoa ryhmä, jossa vienti on ollut tuontia suurempi.<br />
1990-luvulta lähtien vienti- ja tuontiluvut kasvoivat voimakkaasti. Osa hyvästä<br />
vientimenestyksestä on peräisin ulkomaisten suuryhtiöiden sijoituksista <strong>Espanja</strong>an,<br />
esimerkiksi autoteollisuuden tuotantolaitoksiin on investoitu voimakkaasti.<br />
Ulkomaankaupan rakenne<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
13 (28)<br />
Niina Touré<br />
Tärkeimmät vientituoteryhmät 2009<br />
8,5<br />
4,3<br />
47,4<br />
39,8<br />
Raaka-aineet ja tuotantohyödykkeet<br />
Pääomahyödykkeet<br />
Kulutustavarat<br />
Energia<br />
Lähde: EIU 06/2010<br />
Viennin kokonaisarvo vuonna 2009 oli 226 miljardia dollaria.<br />
Tärkeimmät tuontituoteryhmät 2009<br />
8,1<br />
16,4<br />
44,5<br />
31<br />
Raaka-aine ja tuotantohyödykkeet<br />
Energia<br />
Kulutustavarat<br />
Pääomahyödykkeet<br />
Lähde: EIU 06/2010<br />
Tuonnin kokonaisarvo vuonna 2008 oli 290 miljardia dollaria.<br />
Tärkeimmät kauppakumppanit <strong>Espanja</strong>lle ovat Ranska, Saksa, Portugali, Italia ja Kiina.<br />
EU:n osuus viennistä on lähes 70 prosenttia ja tuonnista lähes 60 prosenttia.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
14 (28)<br />
Niina Touré<br />
Kauppa Suomen kanssa<br />
Suomen <strong>Espanja</strong>n-kauppa 2005-<br />
2009, miljoonaa EUR<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
2005 2006 2007 2008 2009<br />
vienti tuonti tase<br />
Lähde: Tullihallitus<br />
Suomen vienti <strong>Espanja</strong>an pysytteli hyvin tasaisena vuoteen 2005 asti, mutta hyppäsi<br />
lähes 20 prosentin kasvuun kahtena seuraavana vuonna. Vuonna 2008 viennin kokonaisarvo<br />
oli 1,8 miljoonaa euroa ja tuonnin 805 miljoonaa euroa. Kauppavaihto väheni<br />
kuitenkin huomattavasti vuonna 2009 ja vientiä oli 1 021 miljoonaa euroa ja tuontia<br />
544 miljoonaa euroa. Kauppa on ollut perinteisesti Suomelle ylijäämäistä vuosittain.<br />
Vuonna 2009 se oli 477 miljoonaa ylijäämäinen Suomelle.<br />
Suomen vienti<br />
Suomen vienti <strong>Espanja</strong>an 2009<br />
Valmiit tavarat<br />
4,3 %<br />
Koneet,<br />
laitteet ja<br />
kuljetusvälineet<br />
40,2 %<br />
Elintarvikkeet<br />
ja juomat<br />
1,1 % Raaka-aineet,<br />
polttoaineet<br />
4,2 %<br />
Valmistetut<br />
tavarat<br />
42,9 %<br />
Kemialliset<br />
aineet ja<br />
tuotteet<br />
7,3 %<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
15 (28)<br />
Niina Touré<br />
Lähde: Tullihallitus<br />
Suomen tärkeimmät vientituotteet <strong>Espanja</strong>an ovat paperi, puhelinlaitteet sekä koneet<br />
ja laitteet. Tärkeimmän vientituotteen, eli paperin osuus koko viennistä oli 34 prosenttia.<br />
Puhelinlaitteiden vienti laski huomattavasti edellisvuoteen verrattuna.<br />
Suomen 10 tärkeintä vientituotetta <strong>Espanja</strong>an vuonna 2009<br />
SITC-nimike Milj.eur Osuus<br />
% 1) Muutos<br />
% 2)<br />
1 64 Paperi ja pahvi sekä tuotteet niistä 350,3 34 -26<br />
2 76 Puhelin-,radio-,tv- yms. laitteet 187,6 18 -63<br />
3 74 Yleiskäyttöiset teollisuuden koneet ja laitteet 74,8 7 -46<br />
4 77 Muut sähkökoneet ja -laitteet 69,2 7 -42<br />
5 67 Rauta ja teräs 29,9 3 -50<br />
6 71 Voimakoneet ja moottorit 28,4 3 -43<br />
7 72 Eri toimialojen erikoiskoneet 27,2 3 -70<br />
8 51 Orgaaniset kemialliset aineet 27,1 3 0<br />
9 24 Puutavara ja korkki 18,3 2 -14<br />
10 87 Kojeet, mittarit yms. 18,2 2 -7<br />
10 tärkeintä yhteensä 831,0 81<br />
Koko vienti 1021,1 100 -46<br />
1) osuus Suomen viennistä <strong>Espanja</strong>an<br />
2) muutos edelliseen vuoteen verrattuna<br />
Lähde: Tullihallitus<br />
Suomen tuonti<br />
Suomen tuonti <strong>Espanja</strong>sta 2009<br />
Valmiit tavarat<br />
9,4 %<br />
Elintarvikkeet<br />
ja juomat<br />
29,3 %<br />
Koneet, laitteet<br />
ja<br />
kuljetusvälineet<br />
31,6 %<br />
Valmistetut<br />
tavarat<br />
15,1 %<br />
Raaka-aineet,<br />
polttoaineet<br />
2,1 %<br />
Kemialliset<br />
aineet ja<br />
tuotteet<br />
12,4 %<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
16 (28)<br />
Niina Touré<br />
Lähde: Tullihallitus<br />
<strong>Espanja</strong>sta tuodaan Suomeen koneita ja laitteita (suurimpina ryhminä puhelinlaitteet,<br />
moottoriajoneuvot, lentokoneet ja teollisuuden koneet), hedelmiä ja kasviksia, juomia,<br />
rautaa ja terästä sekä lääkevalmisteita. Tuonti laski vuonna 2009 edellisvuodesta 32<br />
prosenttia.<br />
Suomen 10 tärkeintä tuontituotetta <strong>Espanja</strong>sta vuonna 2009<br />
SITC-nimike Milj.EUR Osuus<br />
% 1) Muutos<br />
% 2)<br />
1 5 Puhelin-,radio-,tv- yms. laitteet 111.6 13.9 -30<br />
2 05 Hedelmät ja kasvikset 110.7 13.7 4<br />
3 78 Moottoriajoneuvot 101.4 12.6 -41<br />
4 67 Rauta ja teräs 68.5 8.5 -17<br />
5 74 Yleiskäyttöiset teollisuuden koneet ja laitteet 52.2 6.5 11<br />
6 54 Lääkevalmisteet ja farmaseuttiset tuotteet 35.4 4.4 23<br />
7 77 Muut sähkökoneet ja -laitteet 30.8 3.8 4<br />
8 93 Erittelemätön 25.5 3.2 -37<br />
9 71 Voimakoneet ja moottorit 24.5 3.0 -40<br />
10 11 Juomat 23.1 2.9 8<br />
10 tärkeintä yhteensä 374,2 69<br />
Koko tuonti 544,3 100 -32<br />
Ulkomaiset investoinnit<br />
1) osuus Suomen tuonnista <strong>Espanja</strong>sta<br />
2) muutos edelliseen vuoteen verrattuna<br />
Lähde: Tullihallitus<br />
Suorien investointien määrä on laskenut roimasti viime vuosien aikana. Vielä 2008 investointeja<br />
tehtiin peräti 71,2 miljardin dollarin edestä, mutta vuonna 2009 ne laskivat<br />
23,6 miljardilla. Vuonna 2010 tasoksi arvioidaan 14,1 miljardia dollaria. Maan osuus<br />
maailman investointivirroista vuonna 2008 oli 4,74 prosenttia, vuonna 2009 2,63 prosenttia<br />
ja vuonna 2010 arviolta 1,31 prosenttia. Vuoden 2010 sijoituskannaksi arvioidaan<br />
663,3 miljardia dollaria (48,8 prosenttia BKT:stä).<br />
Ulkomaiset suorat investoinnit ovat suuntautuneet pääosin palvelu- (50 prosenttia) ja<br />
teollisuussektorille (48 prosenttia). Teollisuudessa eniten investointeja on suunnattu<br />
autoteollisuuteen sekä kemian-, rauta- ja teräs-, elintarvike- ja paperiteollisuuteen.<br />
Palvelualalla rahoitus- ja vakuutussektori on ollut suurin sijoitusten vastaanottaja.<br />
Myös muut alat kuten elektroniikka-, ilmailu-, ympäristö-, terveydenhuolto- ja vapaaajan<br />
teknologia tarjoavat hyviä mahdollisuuksia ulkomaisille sijoittajille. Suurimpia sijoittajia<br />
ovat muut EU-maat Iso-Britannian ja Alankomaiden johdolla. Eniten ulkomaisia<br />
investointeja on keskittynyt Madridiin, Kataloniaan, Valencian alueelle ja Baskimaahan.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
17 (28)<br />
Niina Touré<br />
Suomalaiset investoinnit<br />
Vientikeskuksen päällikkö Pekka Tolonen, <strong>Finpro</strong>n <strong>Espanja</strong>n vientikeskus:<br />
Suomalaisia yrityksiä on tuotannollisessa muodossa ollut <strong>Espanja</strong>ssa merkittävämmässä<br />
määrin 1960-luvulta lähtien. Tällä hetkellä suomalaisiksi katsottavia yrityksiä<br />
on joko tuotannollisessa toiminnassa tai omilla myyntikonttoreilla/edustuksilla noin<br />
110, jos ei oteta lukuun ns. Aurinkorannikon lukuisia, lähinnä siellä asustavan suomalaisväestön<br />
omistamia pienyrityksiä. Lukumääräisesti suurin osa yrityksistä on myyntikonttoreita<br />
(noin 80), jotka sijaitsevat erityisesti Madridin ja Barcelonan alueilla.<br />
Kauppaa <strong>Espanja</strong>an sen sijaan käy huomattavasti lukuisampi joukko. Kaikkiaan Madridin<br />
vientikeskuksen tiedossa on noin 350 yritystä, joilla on kiinteä kaupallinen kanava<br />
<strong>Espanja</strong>an. Myös tullin tietojen mukaan yli 350 yritystä myy vuosittain tuotteitaan<br />
<strong>Espanja</strong>an. Huomattavaa on, että suomalaiset yritykset toimivat etupäässä investointihyödykkeiden<br />
alalla. Kuluttajatuotteita Suomesta tuodaan äärimmäisen vähän.<br />
Suomalaiset investoinnit <strong>Espanja</strong>an vaihtelevat vuosittain, mutta yleisesti voidaan todeta<br />
investointien tason olevan suhteellisesti ottaen alhaalla. Suurimmat <strong>Espanja</strong>ssa<br />
toimivat suomalaiset yritykset ovat StoraEnso, UPM-Kymmene, Huhtamäki, Kemira,<br />
M-real, Nokia, Outokumpu, Kone ja Wärtsilä. Suomalaisia puutaloja myyvät lähes 20<br />
maahantuojaa, joiden palveluksessa on sekä suomalaisia että espanjalaisia rakentamisen<br />
ammattilaisia.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
18 (28)<br />
Niina Touré<br />
Maa- ja metsätalous<br />
Teollisuus ja rakentaminen<br />
Maatalouden ja kalastuksen osuus BKT:sta vuonna 2010 on EIU:n arvion mukaan 3,3<br />
prosenttia ja työvoimasta 5 prosenttia. Maatalous ja kalastus ovat edelleen merkittävä<br />
elinkeino Andalusiassa, Valencian alueella sekä Atlantin rannikkoseuduilla Galiciassa,<br />
Asturiaksen alueella ja Cantabriassa. Myös Baskimaan rannikkoseuduilla kalatalouden<br />
työllistävä vaikutus on merkittävä. <strong>Espanja</strong>lla on Ranskan ohella EU:n suurin<br />
kalastuslaivasto. Maataloustuotanto on keskittynyt vihannesten, hedelmien, viljan,<br />
sianlihan ja maidon tuotantoon. Suurin osa metsäalasta ei ole talouskäytössä ja <strong>Espanja</strong><br />
tuo puutavaraa teollisuutensa tarpeisiin. Metsäpalot tuhoavat vuosittain noin<br />
120 000 hehtaaria metsää ja taloudelliset menetykset ovat vaihdelleet vuosittain 100–<br />
400 miljoonan euron välillä.<br />
Kasvintuotanto muodostaa runsaat 60 prosenttia koko maataloustulosta. Kasvintuotannon<br />
sisällä vihannesten ja kasvisten osuus on noin 35 prosenttia, hedelmien noin<br />
26, viljojen noin 20, oliiviöljyn noin 8, viinien ja rypälemehun noin 3,5, teollisten kasvien<br />
ja kukkien noin 6 sekä muiden noin 3 prosenttia.<br />
Eläintuotannon osuus maataloustulosta on noin 36 prosenttia. Sen sisällä sikojen<br />
osuus on 33 prosenttia, maidon 19 prosenttia, naudan 15 prosenttia, siipikarjan 13<br />
prosenttia, lampaiden 12 prosenttia, kananmunien 7 prosenttia ja muiden 2 prosenttia.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Teollisuuden osuus BKT:stä on nykyisin 26,1 prosenttia.<br />
Valmistusteollisuuden osuus BKT:stä on noin 20 prosenttia.<br />
Teollisuustuotannon arvioidaan kasvavan vuonna 2010 0,3 prosenttia.<br />
Teollisuussektoria hallitsevat muutamat suuryritykset sekä voimakas pienyrityssektori.<br />
Valtion rooli teollisuudessa on jatkuvasti pienentymässä.<br />
Tärkeimmät teollisuudenalat ovat auto-, kemian-, kone- ja elintarviketeollisuus.<br />
Monikansalliset yhtiöt hallitsevat lähes kokonaan tiettyjä aloja, kuten autoteollisuutta.<br />
Ulkomaiset investoinnit ovat edistäneet teknologian ja työvoiman koulutuksen tasoa.<br />
<strong>Espanja</strong>n teollisuuden erityispiirteisiin on pitkään kuulunut valtio-omisteisten suuryritysten<br />
hallitseva osuus monilla aloilla kuten kaivos-, laivanrakennus-, teräs-, puolustus-<br />
ja energiateollisuudessa. Yhtiöitä hallitsevat valtion holding-yhtiöt SEPI (Sociedad<br />
Estatal de Participaciones Industrias) ja Agencia Industrial del Estado, jotka<br />
1995 tulivat aikaisempien INI:n ja INH:n tilalle. Valtion osuus on kuitenkin vähenemässä<br />
monilla aloilla. Myös pankkiryhmittymiin sidoksissa olevien yhtiöiden osuus on<br />
monilla aloilla hallitseva.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
19 (28)<br />
Niina Touré<br />
Monikansalliset yritykset ovat tunkeutuneet voimakkaasti <strong>Espanja</strong>n talouselämään<br />
viime vuosina. Vuoden 1986 EU:iin liittymisen myötä avattiin rajat ja luotiin tukijärjestelmät<br />
ulkomaisille investoinneille. Kansainvälisten suuryritysten omistuksessa on<br />
pääosin auto-, kemian- ja elektroniikkateollisuus. Maan vientiteollisuuden suurin yksittäinen<br />
sektori kuljetusvälineteollisuus on lähes kokonaan ulkomaisten suuryritysten<br />
hallinnassa.<br />
Monikansallisten yritysten omistaman suurteollisuuden lisäksi <strong>Espanja</strong>n teollisuuden<br />
ydin muodostuu noin 15 000 pienestä perheyrityksestä monilla aloilla. Keskisuuri teollisuus<br />
on puolestaan vähäisempää.<br />
<strong>Espanja</strong>n teollinen rakenne on muuttunut raskaasta teräs- ja hiiliteollisuudesta yhä<br />
kilpailukykyisempien teollisuuden sektoreiden suuntaan. Uusia kehittyviä aloja ovat<br />
autoteollisuus, komponenttien valmistus, kemian- ja lääketeollisuus, keramiikkateollisuus,<br />
viinintuotanto ja muut uudet teknologiat. Bruttotuotannon arvolla mitattuna tärkeimmät<br />
toimialat ovat kuljetusväline-, energia-, elintarvike- ja konepajateollisuus.<br />
Autonomisista alueista teollistuneimpia ovat Katalonia (21 prosenttia maan koko teollisuudesta),<br />
Madrid, Baskimaa ja Valencia. Viime vuosina myös Asturias, Navarra,<br />
Galicia ja Andalusia ovat onnistuneet houkuttelemaan hyvin merkittävää uutta teollisuutta.<br />
<strong>Espanja</strong>ssa on viime vuosina panostettu huomattavasti tuotekehitykseen ja teknologisen<br />
osaamisen kehittämiseen. Teollisuusalueille ja yliopistojen yhteyteen on perustettu<br />
useita teknologiakeskuksia. Vaikka <strong>Espanja</strong>n valtio tukee OECD-maista suhteessa<br />
eniten tutkimus- ja kehitystyötä verohelpotuksin, niin siihen käytettävien varojen<br />
osuus BKT:sta on ollut vain runsaan prosentin luokkaa (Suomen vastaavan luvun ylittäessä<br />
kolme prosenttia). Lisäksi tuotantoa on modernisoitu ja yritysten kansainvälistymistä<br />
ja ulkomaisten investointien ja ulkomaisen teknologian vastaanottamista edistetty.<br />
Teollisuusrakenteen muuttamisesta huolimatta rakennemuutoksen vaikutukset<br />
näkyvät hitaasti ja tuotanto on edelleen painottunut keskimääräisen ja heikon kysynnän<br />
aloille. Pienten yritysten ongelmana on pääomien puute ja alhainen teknologinen<br />
taso.<br />
Valmistusteollisuus<br />
Elintarviketeollisuus on <strong>Espanja</strong>ssa monipuolinen ja elinvoimainen teollisuudenala.<br />
Se muodostaa kuudenneksen maan koko teollisuudesta. Maan elintarvikemarkkinat<br />
ovat EU:n viidenneksi suurimmat. <strong>Espanja</strong>lla on EU:n suurin kalastuslaivasto, joka on<br />
keskittynyt maan luoteis- ja pohjoisrannikolle. <strong>Espanja</strong> on maailman kolmanneksi suurin<br />
viinin- ja toiseksi suurin oliiviöljyn tuottaja. Elintarvikeyritykset ovat pääosin hyvin<br />
pieniä (83 prosenttia niistä alle 10 työntekijän yrityksiä). <strong>Espanja</strong> on maailman kolmanneksi<br />
suurin viinin tuottaja ja Euroopan kolmanneksi suurin oluen tuottaja.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
20 (28)<br />
Niina Touré<br />
<strong>Espanja</strong> on yksi Euroopan ainoista maista, jolla on mainittavaa kaivosteollisuutta.<br />
Tärkeimmät malmit ovat, rauta, elohopea, kalium, pyriitti ja jossakin määrin uraani.<br />
<strong>Espanja</strong> on maailman johtava graniitin tuottaja ja toiseksi suurin marmorin viejä.<br />
<strong>Espanja</strong>n autoteollisuus on Saksan ja Ranskan jälkeen Euroopan kolmanneksi suurin<br />
ennen Isoa-Britanniaa ja Italiaa. Vuosittaisesta 3,0 miljoonan auton tuotannosta 80<br />
prosenttia suunnataan vientiin. Autoteollisuus on lähes kokonaan monikansallisten<br />
suuryritysten hallinnassa. Ford España, Opel España ja Seat ovat tuottavuudeltaan<br />
suhteen Euroopan kymmenen suurimman autotehtaan joukossa. Hintojen laskusta<br />
huolimatta kotimaan markkinoilla autojen myynti on näyttänyt laskun merkkejä jo keväästä<br />
2008 lähtien.<br />
Tekstiiliteollisuuden tuotanto on ollut laskussa jo useamman vuoden ajan. Tekstiilien<br />
tuotanto on laskenut 4–5 prosentin vuosivauhdilla; erityisen paljon ovat laskeneet<br />
nahasta tehtävien tuotteiden ja kenkien tuotanto. Sen sijaan vaatteiden tuotanto on<br />
hienoisesti kasvanut, ensimmäisen kerran sitten 1990-luvun lopun. Suurin tekstiilialan<br />
yritys on Inditex S.A. Inditexin tärkein tuotemerkki on Suomessakin tunnettu Zara.<br />
Tekstiilituotannosta noin puolet viedään ulkomaille.<br />
Kemianteollisuus on yksi <strong>Espanja</strong>n tärkeimmistä toimialoista. Sen tuotannon arvo<br />
on 32 mrd. euroa ja sen osuus BKT:sta 10 prosenttia. <strong>Espanja</strong>n kemiansektori on<br />
maailman seitsemänneksi suurin. 35 prosenttia kemianteollisuuden tuotannosta koostuu<br />
teollisuus- ja kulutustuotteista (maalit, lakat, öljyt, pesuaineet ja kosmetiikka).<br />
Lääketeollisuuden osuus on noin 27 prosenttia. Lähes puolet kemianteollisuudesta on<br />
keskittynyt Kataloniaan. Sektorilla toimii yli 3 700 yritystä joista suurin osa on pieniä ja<br />
keskisuuria. Ala työllistää 132 000 henkeä ja lisäksi välillisesti yli 500 000 henkeä.<br />
Alan vuosittainen tuotannon arvo on 34 mrd. euroa.<br />
Rakentaminen<br />
Rakennusteollisuus on erittäin syklistä. <strong>Espanja</strong>n tilastokeskuksen mukaan rakennusalan<br />
tuotanto kasvoi huippuvuonna 2006 yhteensä 5,3 prosenttia ja uusia asuntoja<br />
tuotettiin liki 900 000. Rakennusalan kasvua ylläpitivät alhainen korkotaso, yksityisten<br />
rakennuttajien hyvä taloudellinen tilanne ja alan työllistävä vaikutus.<br />
Vuonna 2008 uusien asuntojen määrä putosi murto-osaan huippuvuosien tasosta;<br />
ajanjaksolla tammi-heinäkuu asuntoja rakennettiin 170 000. Tällä hetkellä rakennusalan<br />
investointien kasvu on käytännössä pysähtynyt täysin. Tuotanto on alentunut<br />
kaksinumeroisin prosenttiluvuin ja monikymmenkertaisesti EU:n keskiarvoon nähden.<br />
<strong>Espanja</strong>n rakennussektoria hallitsee muutama rakennusjätti. Suurimmat yritykset ovat<br />
Grupo ACS, FCC, Ferrovial, Acciona, Obración-Huarte Lain ja Sacyr Vallehermoso.<br />
Euroopan kymmenestä suurimmasta rakennusyrityksestä peräti viisi on espanjalaisia.<br />
Kiinteistöalan suuryritys Martinsa-Fadesa meni konkurssiin heinäkuussa 2008; sillä oli<br />
5,2 miljardin euron velat ja konkurssi oli <strong>Espanja</strong>n taloushistorian suurin.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
21 (28)<br />
Niina Touré<br />
Energia ja ympäristö<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<strong>Espanja</strong> on voimakkaasti riippuvainen tuontienergiasta, erityisesti tuontiöljystä.<br />
<strong>Espanja</strong> on EU:n viidenneksi suurin energiankuluttuja.<br />
Kuljetussektori on maan suurin energiankuluttaja vastaten 40 prosentista. Teollisuus<br />
on toiseksi suurin 32 prosentin osuudella. Kotitalouksien osuus on 14 prosenttia.<br />
Energian kulutuksen kysynnän kasvu hidastuu merkittävästi laman takia.<br />
Lisääntyneestä kilpailusta huolimatta sähkön kuluttajahinnat ovat korkealla.<br />
Hallituksen energiapolitiikan tarkoituksena on lisätä maakaasun ja uudistuvien<br />
energialähteiden osuutta ja vähentää ydinvoiman osuutta sähköntuotannossa.<br />
Portugalin ja <strong>Espanja</strong>n energiamarkkinat yhdistyivät heinäkuussa 2007 Iberian<br />
niemimaan yhteismarkkinoiksi (MIBEL). Spot-hinnan markkinat ovat <strong>Espanja</strong>ssa<br />
ja termiinikauppojen markkinat Portugalissa.<br />
<strong>Espanja</strong> on energiantuotannossaan noin 75 prosenttisesti riippuvainen tuontienergiasta.<br />
Se tuo 99 prosenttia vuosittain tarvitsemastaan kaasusta ja öljystä ja 50 prosenttia<br />
hiilitarpeestaan. Vuosille 2004–2012 laaditun hallituksen kasvu ja strategiasuunnitelmaan<br />
tavoitteena on parantaa energiatehokkuutta, lisäämällä investointeja<br />
erityisesti uusiutuvaan energiaan kuten tuulivoimaan. Kansallisen energiasuunnitelman<br />
tavoitteena on määrätietoisesti vähentää rikki-, hiilidioksidi- ja typpipäästöjä ja<br />
suosia uusia ympäristöystävällisiä energian tuottamistapoja, kuten biomassaenergiaa<br />
ja jätteenpolttoa. Tuulivoimaa ja pienten vesivoimaloiden rakentamista on lisätty. Varsinkin<br />
maakaasun käyttöä aiotaan lisätä. Vuonna 2001 sen osuus sähköntuotannosta<br />
oli 9,7 prosenttia; vuoteen 2012 mennessä sen osuutta on tarkoitus nostaa kolmannekseen.<br />
Ydinvoiman osuus sähköntuotannosta on lähes 30 prosenttia. <strong>Espanja</strong>lla on yhdeksän<br />
ydinvoimalaa, joista viittä ei käytetä. Uusiutuvien energialähteiden osuus sähköntuotannosta<br />
on nykyisin 16,9 prosenttia. Vuoteen 2012 mennessä sen osuutta lisätään<br />
29 prosenttiin. Etenkin tuulivoimaloiden lukumäärä on lisääntynyt voimakkaasti<br />
viime aikoina. <strong>Espanja</strong> on Euroopan toiseksi suurin tuulivoiman tuottaja Saksan jälkeen.<br />
Vuonna 2002 tuulivoiman osuus oli 4,4 prosenttia. Vuoteen 2012 mennessä<br />
osuus on tarkoitus nostaa peräti runsaaseen 12 prosenttiin.<br />
Vuonna 2003 <strong>Espanja</strong>n sähkömarkkinat vapautettiin kilpailulle. Käytännössä tilanne<br />
ei juuri muuttunut kuluttajien kannalta: jos haluaa vaihtaa sähkön toimittajaa, on itse<br />
asennettava kallis sähkömittari, joten vaihto tulee kalliiksi. Sähkön hinta on kuitenkin<br />
säädelty ja siinä on ollut nousupaineita; sääntelyä jatketaan 2013 asti. <strong>Espanja</strong>n teollisuusministeriö<br />
on korottanut sähkön hintaa (enimmillään 10 prosenttia vuositasolla).<br />
Maan suurimpiin energia-alan yrityksiin kuuluva Gas Natural teki vuoden 2005 lopussa<br />
ostotarjouksen <strong>Espanja</strong>n suurimmasta sähköyhtiöstä Endesasta. EU:n komissio<br />
kiinnitti <strong>Espanja</strong>n viranomaisten huomiota hankkeeseen sen kilpailuvaikutusten takia.<br />
Keväällä 2006 myös saksalainen E.On teki ostotarjouksen Gas Naturalista. Asiaa kä-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
22 (28)<br />
Niina Touré<br />
siteltiin maan kilpailuviranomaisten ja kansallisen energiakomission (CNE) toimesta.<br />
E.On veti lopulta tarjouksensa pois ja Endesa päätyi italialaisen valtio-omisteisen<br />
energiayhtiö Enelin ja espanjalaisen rakennusliike Accionan omistukseen. Keväällä<br />
2007 saatiin päätökseen myös Baskimaasta peräisin olevan Iberdrolan kauppa skotlantilaisesta<br />
Scottish Power -yrityksestä. Sillä luotiin yritys, jolla on 21 miljoona asiakasta<br />
Euroopassa ja Amerikassa, tuotantokapasiteettia 40 000 megawattia ja jonka<br />
yritysarvo on yli 65 miljardia euroa. Iberdrola on maailman suurin uusiutuvan energian<br />
tuottaja. Endesan ja Iberdrolan jälkeen kolmanneksi suurin energia-alan yritys on<br />
Union Fenosa, josta omistaa 35 prosenttia espanjalainen rakennusyhtiö ACS.<br />
Pankkisektori<br />
<strong>Espanja</strong>n pankkisektori on erittäin keskittynyt, mutta kilpailukykyinen. Maan suurimmat<br />
pankit BBVA (Banco Bilbao Vizcaya Argentaria) ja Santander (BSCH, Banco<br />
Santander Central Hispano) vastaavat lähes 80 prosentista liikepankkivaroista. Jos<br />
mukaan lasketaan maan erittäin kattava säästöpankkiverkosto, kahden pankkijätin<br />
markkinaosuus on vain 40 prosenttia. Suurimmat säästöpankit (ja maan kolmanneksi<br />
ja neljänneksi suurimmat rahoituslaitokset) ovat La Caixa ja Caja Madrid.<br />
Vuonna 2003 voimaan astunut uusi säädös säästöpankkitoiminnasta mahdollistaa<br />
niiden kasvun edelleen. Liikepankit eivät myöskään lainsäädännön mukaan voi ostaa<br />
säästöpankkeja. Useilla säästöpankeilla on vahva alueellinen leima johtuen myös<br />
aluehallitusten omistajaroolista niissä. <strong>Espanja</strong>n pankkijärjestelmälle on leimallista<br />
konttorien runsas määrä (yli 40 000 eli lähes kaksinkertainen EU:n asukasta kohden<br />
laskettuun keskiarvoon nähden); konttoritiheys on EU:n toiseksi korkein Saksan jälkeen.<br />
Voimakas kilpailu ja alhaiset marginaalit ovat vaikeuttaneet ulkomaisten pankkien tuloa<br />
<strong>Espanja</strong>n rahoitusmarkkinoille. Sähköinen pankkitoiminta on tosin luonut uusia<br />
mahdollisuuksia, investointitarpeiden ollessa näin huomattavasti pienemmät. <strong>Espanja</strong>n<br />
pankkijärjestelmän viime vuosien haasteet ovat liittyneet menestymiseen Etelä-<br />
Euroopassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Niistä jälkimmäisessä on espanjalaispankkien<br />
menestys ollut edelleenkin hyvää. Esimerkiksi Santaderin liiketoiminnassa <strong>Espanja</strong>n<br />
osuus on vain 35 prosenttia.<br />
<strong>Espanja</strong>n säästöpankit ovat liikepankkeja alttiimpia talouslaman vaikutuksille, sillä<br />
juuri niiden lainananto on suuntautunut rakennus- ja asuntosektorille, kun liikepankit<br />
ovat keskittyneet ulkomaantoimintojensa laajentamiseen. Esimerkiksi La Caixan lainakannasta<br />
kaksi kolmasosaa on asuntolainoja ja 12 prosenttia rakennusalan yritysten<br />
lainoja. Asuntorakentamisen huippuvuonna 2006 säästöpankkien lainananto kasvoi<br />
28 prosenttia; liikepankkien lainanannon kasvu oli 24 prosenttia. Vuosina 2006–<br />
2007 ongelmaluottojen määrä nousi yli 20 prosenttia ollen suuruudeltaan liki 2 miljardia<br />
euroa; niiden osuus lainakannasta kasvoi nopeasti. Laman ansiosta ongelmaluot-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
23 (28)<br />
Niina Touré<br />
tojen määrä on jatkanut kasvuaan ja nousuun lähteneen työttömyyden odotetaan<br />
vahvistavan entisestään tätä kehitystä.<br />
Pörssi<br />
Osakemarkkinoiden suurin keskus on Madridin pörssi. Arvopaperimarkkinat ovat kehittyneet<br />
nopeasti viimeisten 15 vuoden aikana. Syitä kehitykseen ovat mm. sähköinen<br />
kaupankäynti <strong>Espanja</strong>n pörssien (Madrid, Barcelona, Bilbao ja Valencia) välillä,<br />
voimakas valtionyritysten yksityistäminen ja sijoitusrahastojen suosion kasvu. Madridin<br />
pörssi on EU:n viidenneksi suurin. Markkinoita hallitsee pieni määrä energia-, telekommunikaatio-<br />
ja pankkialan suuryrityksiä. Osakekauppa kävi <strong>Espanja</strong>n pörsseissä<br />
kuumana koko syksyn 2007 ja Madridin IBEX-35 -osakeindeksi nousi uusiin ennätyslukemiin.<br />
Kevään 2008 aikana tilanne rauhoittui. Voimakas kurssien lasku alkoi kesällä.<br />
Marraskuuhun mennessä kurssit (IGBM, Ibex35, Latibex ja IbexTop) olivat laskeneet<br />
puoleen vuoden alun tasosta. Sijoitusrahastoista vedettiin pois pääomaa lokakuussa<br />
ennätykselliset 9,6 miljardia euroa.<br />
Huomionarvoista on, että maan neljä suurinta pankkia (em. BBVA, Santander, La<br />
Caixa ja Caja Madrid) muodostavat kotimaisten omistajien ydinryhmän sellaisissa nykyisin<br />
yksityistetyissä, entisissä valtionyrityksissä kuten Telefónica, Endesa, Iberia<br />
and Repsol.<br />
Matkailu<br />
<strong>Espanja</strong>ssa käy vuosittain lähes 60 miljoonaa matkailijaa, joista reilut 10 prosenttia liikematkailijoita.<br />
Turistien määrä on kasvanut tasaisesti viime vuosina, joskin kasvun<br />
on arvioitu hidastuneen aiemmasta. Turismista saatavat tulot eivät ole myöskään<br />
kasvaneet matkailijoiden määrän mukaisessa tahdissa. Lyhytkestoiset matkat ovat lisääntyneet,<br />
eikä matkailijaa kohden laskettava keskimääräinen kulutus ole siten<br />
noussut.<br />
Kaukokohteiden suosion lisääntyminen vaikuttaa pitkällä aikavälillä negatiivisesti <strong>Espanja</strong>n<br />
turismiin. Britannian talouskehitys on myös tärkeä tekijä <strong>Espanja</strong>n matkailun<br />
kannalta, sillä noin kolmannes matkailijoista on brittejä. Myös turismin kasvu Saksasta<br />
on hidastunut paikallisen kulutuskehityksen myötä. Lisäksi <strong>Espanja</strong>n kohonnutta<br />
hintatasoa on alettu pitää ongelmallisena. <strong>Espanja</strong> kilpailee kasvavassa määrin eurooppalaisista<br />
matkailijoista sitä halvempien maiden kuten Bulgarian, Turkin ja Kroatian<br />
kanssa. Euroopan talous- ja rahaliittoon liittymisen myötä <strong>Espanja</strong> ei voi vastata<br />
hintojen nousuun devalvoimalla valuuttaa kuten se teki vielä 1990-luvun alussa.<br />
Myönteistä <strong>Espanja</strong>n matkailu-alan yrittäjille on kuitenkin kaupunkilomien suosion<br />
kasvu; Barcelona ja Madrid ovat kasvattaneet suosiotaan ulkomaisten matkailijoiden<br />
silmissä. Pyreneiden ja Sierra Nevadan alueen matkailu on myös kasvussa.<br />
Turismin osuus <strong>Espanja</strong>n BKT:stä on edelleenkin noin 12 prosenttia. Autonomisista<br />
alueista kärjessä ovat matkailijoiden lukumäärän perusteella Kanarian saaret, Katalo-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
24 (28)<br />
Niina Touré<br />
nia ja Baleaarit. Matkailualasta Baleaarien saarten (Mallorca, Menorca, Ibiza ja Formentera)<br />
osuus on vajaat 15 prosenttia. Alueella asuu kuitenkin vain pari prosenttia<br />
<strong>Espanja</strong>n väestöstä ja sen osuus maan työllisyydestä on hyvin pieni.<br />
Tietoliikenne<br />
Kasvu <strong>Espanja</strong>n matkapuhelinmarkkinoilla on hidastunut. Matkapuhelinten määrä<br />
suhteessa väestöön on <strong>Espanja</strong>ssa nousussa ja tiheys oli vuonna 2009 arviolta 117,1<br />
prosenttia. EIU ennustaa tiheyden nousevan 132 prosenttiin vuoteen 2012 mennessä.<br />
Kiinteiden linjojen tiheys on laskussa. Syynä tähän laskuun on ihmisten siirtyminen<br />
käyttämään VoIP-yhteyksiä ja kännyköitä.<br />
Matkaviestintämarkkinoilla toimii tällä hetkellä kolme operaattoria: Telefónica Móviles<br />
España, Vodafone Spain ja Orange (entinen Amena; omistajansa ranskalainen Orange<br />
eli France Telecom yhdisti Amenan ja Wanadoon yhden tuotemerkin alle.)<br />
<strong>Espanja</strong>n suurin operaattori, entinen valtionyhtiö Telefónica hallitsee edelleen noin 50<br />
prosenttia <strong>Espanja</strong>n markkinoista, vaikka sen markkinaosuus on uusien kilpailijoiden<br />
myötä tasaisesti pienentynyt. Yrityksellä menee yleisestikin hyvin, ja se on läsnä 19<br />
eri maassa, esim. Britannian ja Saksan sekä useiden Latinalaisen Amerikan maiden<br />
telemarkkinoilla. Telefónica on alansa suurin yritys Euroopassa ennen Deutsche Telekomia<br />
ja France Telecomia. Asiakkaiden määrällä (213 miljoonaa) laskettuna se on<br />
maailman toiseksi suurin. Telefónican tuotoista 36,6 prosenttia tulee <strong>Espanja</strong>n markkinoilta.<br />
<strong>Espanja</strong>n toiseksi suurimman matkapuhelinoperaattorin Vodafonen (ent. Airtel) markkinaosuus<br />
on pysynyt viimeiset kolme vuotta vajaassa 26 prosentissa. Myöhäisestä<br />
markkinoille tulostaan (1999) johtuen aggressiiviseen markkinointiin panostanut <strong>Espanja</strong>n<br />
kolmas mobiilioperaattori Orange on puolestaan edelleen kasvattanut markkinaosuuttaan.<br />
Kaupallisten UMTS-palveluiden tarjonta toteutui vasta vuonna 2004. Telefónican, Vodafonen<br />
ja Orange Españan lisäksi UMTS-lisenssin oli saanut vuonna 2000 neljäntenä<br />
matkapuhelinoperaattorina Xfera. Kolmannen sukupolven teknologian käyttöönoton<br />
myöhästymisestä johtuen Xfera ei ole aloittanut operaattoritoimintaa. Yhtiön<br />
omistajiin vajaan 15 prosentin osuudella lukeutunut TeliaSonera hankki sittemmin koko<br />
yhtiön itselleen. Xferan kaupallinen nimi on nykyisin Yoigo. Vodafonen kanssa<br />
tehdyn sopimuksen mukaisesti Yoigo käyttää aluksi osin sen infrastruktuuria, mutta<br />
rakentaa samalla omaa verkkoaan. Asiakkaille palvelut (ml. 3G) avattiin joulukuussa<br />
2006.<br />
Internet ja sähköinen kaupankäynti<br />
EIU:n arvion mukaan lähes 40 henkilöllä sadasta on oma tietokone. Laajakaista on<br />
noin 23 prosentilla väestöstä. Noin puolet väestöstä käyttää Internetiä (47,5 prosent-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
25 (28)<br />
Niina Touré<br />
tia). Internetin käyttäjistä edelleenkin harva ostaa tuotteita tai palveluita verkon kautta,<br />
mutta viime vuosina sähköisen kaupan kasvu on ollut selvästi näkyvissä. Esimerkiksi<br />
Iberian lentolipuista peräti 95 prosenttia ostetaan verkon kautta. Laajakaistayhteydet<br />
yleistyvät koko ajan, sillä väestö on keskittynyt tiheästi asuttuihin kaupunkeihin ja liittymien<br />
asennus on suhteellisen helppoa. ADSL teknologiaa markkinoidaankin vahvasti.<br />
Laajakaistaliittymiä on jo lähes 12 miljoonaa.<br />
Lehdistö ja tiedotusvälineet<br />
Liikenneyhteydet ja logistiikka<br />
<strong>Espanja</strong>n joukkotiedotuksen tyypillinen piirre on päivittäisten sanomalehtien alhainen<br />
levikkimäärä. Tuhatta asukasta kohden myydään vain noin 100 sanomalehteä. <strong>Espanja</strong>ssa<br />
ilmestyy päivittäin yli 150 sanomalehteä, joista suurin osa on paikallisia tai<br />
alueellisia. Toinen merkittävä piirre <strong>Espanja</strong>n lehdistössä on, että suurin levikki eli lähes<br />
500 000 kappaletta, on urheilulehti Marcalla. Myös toiseksi suurin urheilulehti AS<br />
on kymmenen suurimman joukossa. Varsinaisista sanomalehdistä suurin on El País,<br />
jonka levikki on 435 300 kappaletta. Seuraavaksi suurimmat ovat El Mundo (300 300)<br />
ja ABC (263 000). Suurin alueellinen lehti on Kataloniassa ilmestyvä La Vanguardia<br />
(202 800). Gaceta de los Negocios on suurin talouselämän sanomalehti.<br />
Radio Televisión Española eli RTVE hallitsee suurinta osaa televisiolähetyksistä. Sillä<br />
on kaksi kanavaa TVE 1 ja TVE 2. Kataloniassa on kaksi alueellista kanavaa (TV3 ja<br />
CANAL 33), samoin Baskimaassa (ETB 1 ja ETB 2). Myös Galiciassa, Madridissa,<br />
Valenciassa ja Andalusiassa on omat alueelliset tv-kanavat. Alueellisia kanavia hallitsee<br />
FORTA (Federación de Organismos de Radio y Televisión Autonómicos). Vuodesta<br />
1988 lähtien <strong>Espanja</strong>ssa on toiminut myös kolme yksityistä tv-kanavaa: Antena<br />
3, Tele 5 ja Canal Plus.<br />
Moottoritieverkostoa on 12 000 km, siitä alle 3 000 km on maksullisista ja noin 9 000<br />
km maksutonta moottoritietä. Moottoriteitä on rakennettu lisää erityisen investointiohjelman<br />
puitteissa ja kaikkien 17 autonomisen alueen pääkaupungit on pyritty yhdistämään<br />
toisiinsa. Nykyisin <strong>Espanja</strong>n tieverkosto on tiheä ja korkeatasoinen.<br />
Rautatieverkoston pituus on 15 288 km. Vuonna 1992 otettiin käyttöön ensimmäinen,<br />
470 km pitkä luotijunayhteys Madridin ja Sevillan välillä. Uusi luotijunayhteys Madridista<br />
Barcelonaan avattiin loppuvuodesta 2007 kuten myös Madrid-Sevilla linjan jatko-osuus<br />
Málagaan ja Madrid-Valladolid –osuus. Tarkoitus on myös yhdistää Madrid<br />
Ranskan luotijunaverkkoon Barcelonan (ja mahdollisesti Baskimaan), tosin aikaisintaan<br />
vuonna 2012. Madridin ja Lissabonin välistä luotijunayhteyden kannattavuutta on<br />
niin ikään selvitetty.<br />
<strong>Espanja</strong>ssa on 28 kansainvälistä lentokenttää. Tärkeimmät lentokentät ovat Madrid<br />
Barajas, Barcelonan Prats-kenttä (joita molempia laajennetaan) ja Palma de Mallorcan<br />
lentokenttä. <strong>Espanja</strong> on myös merkittävä välilaskupaikka Euroopan ja Latinalai-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
26 (28)<br />
Niina Touré<br />
sen Amerikan välisessä lentoliikenteessä ja sen sijainti Euroopan liikenteessä Amerikkaan<br />
ja Afrikkaan on edullinen.<br />
<strong>Espanja</strong>lla on 50 kansainvälistä satamaa Atlantin ja Välimeren rannoilla, minkä ansiosta<br />
maalla on hyvät meriliikenneyhteydet. Tärkeimmät niistä ovat Algeciras, Bilbao<br />
(uusi satama), Barcelona, Cartagéna, Gijon, Huelva, La Coruña, Tarragona ja Valencia.<br />
Tapakulttuuri<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Liikekumppani kannattaa valita hyvin, sillä henkilö- ja ystävyyssuhteilla on suuri<br />
merkitys espanjalaisessa kaupankäynnissä. Kun edustaja on kerran valittu, kannattaa<br />
pysyä samassa henkilössä.<br />
Perinteinen liikkeenjohtotyyli on konservatiivinen ja hierarkkinen, nuoremmat ovat<br />
käytökseltään jo vapaampia.<br />
Liikeasioissa espanjalaiset ovat konservatiivisia, myös ulkomaalaisilta odotetaan<br />
muodollista käyttäytymistä.<br />
Liiketapaamisiin kannattaa saapua täsmällisesti, vaikka espanjalaiset eivät itse<br />
välttämättä olisi ajoissa. Epävirallisissa tilaisuuksissa 15–30 minuutin myöhästyminen<br />
on tavallista.<br />
Liikeasioista ei pidä keskustella heti tapaamisen tai liikelounaan alussa.<br />
Kauppakielenä on perinteisesti espanja, mutta englanti on EU:iin liittymisen myötä<br />
silti yleistynyt nopeasti. <strong>Espanja</strong>a on kuitenkin hyvä osata edes vähän. Käyntikortit<br />
kannattaa laatia sekä espanjaksi että englanniksi.<br />
Yleinen toimistoaika on 8.00–13.00 ja iltapäivällä 16.00–18.00. <strong>Espanja</strong>laisten<br />
työpäivät venyvät usein klo 19–20:een.<br />
Lounasaika on klo 14 ja 16 välillä, päivällistä syödään klo 21 lähtien. Tapasalkupalat<br />
ovat yleisiä päivällisen yhteydessä tai aterian korvikkeena. Ruokailuun<br />
kannattaa varata reilusti aikaa.<br />
Yleisin lomakuukausi on elokuu, jolloin on vaikeata tavoittaa ihmisiä. Pienimmät<br />
yritykset voivat olla elokuussa suljettuina tai toimivat vajaalla henkilöstöllä.<br />
Kohteliaisuus ja muodollisuus ovat osa kieltä ja kulttuuria, kieli sisältää runsaasti<br />
kohteliaisuusmuotoja; teitittely on tärkeää erityisesti alussa, ja puhuttelussa käytetään<br />
titteleitä tai Usted, Señor tai Don -muotoja. Liikeasioissa siirrytään kuitenkin<br />
sinutteluun hyvin nopeasti.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
27 (28)<br />
Niina Touré<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<strong>Espanja</strong>laiset käyttävät nimessään sekä isän että äidin sukunimeä; puhuttelussa<br />
käytetään yleensä vain isän nimeä, kirjoitettaessa molempia.<br />
Monille espanjalaisille kansallistunto liittyy voimakkaammin omaan autonomiaan<br />
kuin koko maahan, erityisesti Kataloniassa ja Baskimaassa on voimakas kansallishenki.<br />
<strong>Espanja</strong>laiset kertovat mielellään maastaan, joten kannattaa perehtyä hyvin<br />
maan historiaan ja kulttuuriin sekä alueellisiin erikoispiirteisiin (esim. ruokalajit).<br />
<strong>Espanja</strong>n kulttuuriperintö on saanut vaikutteita useilta kansoilta kuten kelteiltä,<br />
roomalaisilta, arabeilta jne.<br />
<strong>Espanja</strong>laiset ovat innokkaita keskustelijoita ja seurustelijoita; suosittuja keskustelunaiheita<br />
ovat politiikka ja urheilu. Ulkomaalaisen kannattaa kuitenkin olla varovainen<br />
keskusteltaessa politiikasta. Muita vältettäviä keskustelunaiheita ovat<br />
mm. härkätaistelu ja uskonto.<br />
<strong>Espanja</strong>laiset ovat kiinnostuneita tietämään Suomesta, joskin Suomea tunnetaan<br />
keskimäärin vielä suhteellisen vähän. Suomen EU-jäsenyys ja espanjalaisten<br />
matkailijoiden sekä esim. vaihto-opiskelijoiden kasvaneet määrät Suomessa ovat<br />
selvästi lisänneet maamme tuntemusta.<br />
Linkkejä<br />
Viranomaissivuja:<br />
http://www.la-moncloa.es/ <strong>Espanja</strong>n hallituksen kotisivut.<br />
http://www.bde.es/ <strong>Espanja</strong>n keskuspankin sivut, joilla mm. neljästi vuodessa ilmestyvä<br />
talouskatsaus.<br />
http://www.ine.es/ <strong>Espanja</strong>n tilastokeskus.<br />
http://www.mityc.es <strong>Espanja</strong>n kauppa- ja teollisuusministeriön kotisivut.<br />
http://www.investinspain.org/ Internet-sivusto investointien edistämiseksi. Sisältää perustietoa<br />
maasta ja investointimahdollisuuksista.<br />
http://www.investinspain.org/guiaespana2.pdf A Guide to Business in Spain.<br />
Sanomalehdet:<br />
http://www.elpais.es<br />
http://www.elmundo.es<br />
http://www.abc.es<br />
http://www.vanguardia.es<br />
http://www.elperiodico.es<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
28 (28)<br />
Niina Touré<br />
Talouslehdet:<br />
http://www.expansion.es/<br />
http://www.cincodias.com/<br />
Tietolähteet:<br />
http://www.eiu.com Economic Intelligence Unit EIU (maksullinen)<br />
http://www.businessmonitor.com Business Monitor International (maksullinen)<br />
http://www.finlandia.es Suomen Madridin suurlähetystön verkkosivut.<br />
http://www.cia.gov/cia/publications/factbook/geos/sp.html CIA:n ylläpitämä perustiedosto<br />
maailman maista (ml. <strong>Espanja</strong>).<br />
http://www.oecd.org/spain OECD:n <strong>Espanja</strong>-maasivut, jotka sisältävät runsaasti tilastoja<br />
ja tutkimuksia.<br />
<strong>Finpro</strong>n vientikeskus <strong>Espanja</strong>ssa:<br />
Pekka Tolonen<br />
<strong>Finpro</strong> West & South Europe, Finland Trade Center<br />
Oficina Comercial de la Embajada de Finlandia<br />
C/ Fernando el Santo, 27, 2 A<br />
E-28010 MADRID, SPAIN<br />
puh. +34 91 308 4715<br />
faksi: +34 91 319 4886<br />
spain(a)finpro.fi<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi