etelä-pohjanmaan maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelma 2009 ...
etelä-pohjanmaan maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelma 2009 ...
etelä-pohjanmaan maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelma 2009 ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Etelä-Pohjanmaan liitto<br />
ETELÄ-POHJANMAAN MAAKUNTAOHJELMAN<br />
TOTEUTTAMISSUUNNITELMA <strong>2009</strong>–2010<br />
MAAKUNTAHALLITUS ON HYVÄKSYNYT ETELÄ-POHJANMAAN MAAKUNTAOHJELMAN TOTEUTTAMISSUUNNITELMAN <strong>2009</strong>–2010<br />
20.10.2008
Julkaisu<br />
ISBN<br />
ISSN<br />
Julkaisua voi tilata Etelä-Pohjanmaan liitosta<br />
Puh. 020 124 4100<br />
Faksi 020 124 4150<br />
www.epliitto.fi<br />
Suunnittelu ja taitto:<br />
Kuvat:<br />
Painopaikka:<br />
Painosmäärä: X kpl<br />
Seinäjoki 2008<br />
2
SISÄLLYSLUETTELO<br />
1. JOHDANTO 4<br />
2. EDELLISEN SUUNNITELMAN TOTEUTUMISEN SEURANTA,<br />
KEHITYSNÄKYMÄT JA TAVOITTEET 5<br />
2.1. Arvio edellisen <strong>toteuttamissuunnitelma</strong>n toteutumisesta 5<br />
2.2. Etelä-Pohjanmaan maakunnan kehityksen nykytila ja kehitysnäkymät 6<br />
2.3. Arvio rakennerahasto-ohjelmien vaikuttavuudesta Etelä-Pohjanmaan<br />
työllisyyteen, tuottavuuteen ja kilpailukykyyn 10<br />
3. MAAKUNTAOHJELMAN TOTEUTTAMINEN <strong>2009</strong>–2010 11<br />
3.1. Toimintalinja 1: Yritystoiminnan edistäminen 11<br />
3.2. Toimintalinja 2: Osaamisen ja innovaatiojärjestelmän vahvistaminen 15<br />
3.3. Toimintalinja 3: Asuinympäristön ja hyvinvoinnin kehittäminen 20<br />
3.4. Toimintalinja 4: Infrastruktuurin parantaminen 24<br />
3.5. Maakunnan valtakunnallisesti merkittävät kärkihankkeet 27<br />
3.6. Vaikutusten arviointi 28<br />
4. TOTEUTTAMINEN HALLINNONALOITTAIN 29<br />
Työllisyys- ja elinkeinoministeriön hallinnonala 29<br />
Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonala 31<br />
Opetusministeriön hallinnonala 31<br />
Maa- ja metsätalousministeriön hallinnonala 32<br />
Ympäristöministeriön hallinnonala 33<br />
Sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonala 34<br />
Sisäasiainministeriö 34<br />
Valtiovarainministeriö 34<br />
5. NEUVOTTELUESITYKSET MINISTERIÖILLE 36<br />
Korkeakoulumalli Etelä-Pohjanmaan vahvuudeksi 36<br />
Seinäjoen itäinen ohikulkutie 38<br />
6. RAHOITUSTAULUKOT 40<br />
Kansallinen rahoitus 40<br />
EU-ohjelmat 42<br />
Sivu<br />
3
1. JOHDANTO<br />
Tausta<br />
Maakuntaohjelman <strong>toteuttamissuunnitelma</strong> laaditaan vuonna 2008 kuudetta kertaa. Toteuttamissuunnitelman<br />
laadintaprosessi on vakiintunut maakunnassa tärkeäksi aluekehitystä edistäväksi työmuodoksi.<br />
Tänä vuonna on kiinnitetty erityishuomiota toteuttamissuunnitelmien neuvotteluprosessiin, johon kuuluu<br />
vuoden aikana useita maakuntien ja ministeriöiden välisiä, erityyppisiä tapaamisia sekä viikolla 49 järjestettävät<br />
TOTSU-neuvottelut. Maakunnilla on mahdollisuus esittää edellisvuodesta poiketen enintään kaksi<br />
alueen strategisesti tärkeää politiikka-asiaa tai hankekokonaisuutta neuvotteluesityksiksi ministeriöille.<br />
Lisäksi maakunnat voivat yhteisesti ehdottaa muutamia ajankohtaisia teemakeskusteluja, jotka valmistellaan<br />
suuralueittain. Aikaisemmista vuosista poiketen totsujen tekstiosuus laaditaan – neuvottelu- ja rahoitusesityksiä<br />
lukuun ottamatta – lähinnä alueen sisäistä käyttöä ja alueviranomaisten tulosneuvotteluja varten.<br />
Tällä <strong>toteuttamissuunnitelma</strong>lla pyritään vaikuttamaan vuoden <strong>2009</strong> ja erityisesti vuoden 2010 määrärahojen<br />
alueelliseen jakoon. Toteuttamissuunnitelmaan on koottu toimenpiteitä, joita kahden seuraavan vuoden<br />
aikana suunnitellaan, toteutetaan ja rahoitetaan rakennerahastovaroin, Etelä-Pohjanmaan alueellisen maaseudun<br />
kehittämissuunnitelman varoin, paikallisten kehittämissuunnitelmien (toimintaryhmät) varoin,<br />
alue/KOKO- ja osaamiskeskusohjelmavaroin, maakunnan kehittämisrahavaroin sekä muilla kansallisilla<br />
resursseilla. TOTSU on siis luonteeltaan kaikki aluekehitysvarat kattava, laaja-alainen suunnitelma.<br />
Valmisteluprosessi ja osallistujatahot<br />
Toteuttamissuunnitelma on laadittu laajassa yhteistyössä. Huhti-toukokuussa 2008 käytiin jokaisessa seutukunnassa<br />
(Härmänmaa, Järviseutu, Kuusiokunnat, Seinäjoen Seutu sekä Suupohja) seutuneuvottelut.<br />
Touko-kesäkuussa 2008 puolestaan käytiin viranomais- ja sidosryhmäneuvottelut seuraavien tahojen kanssa:<br />
Etelä-Pohjanmaan työvoima- ja elinkeinokeskus, Länsi-Suomen ympäristökeskus, Vaasan tiepiiri, Länsi-Suomen<br />
lääninhallitus, Seinäjoen ammattikorkeakoulu, Seinäjoen yliopistokeskus, Etelä-Pohjanmaan<br />
Yrittäjät, Etelä-Pohjanmaan Kauppakamari sekä SONet BOTNIA. Valmisteluprosessin aikana on käyty<br />
evästyskeskusteluja maakunnan yhteistyöryhmässä ja maakuntahallituksessa. Alueiden kehittämislain mukaiset<br />
ministeriöiden ja maakuntien väliset toteuttamissuunnitelmia koskevat neuvottelut järjestetään joulukuussa<br />
2008.<br />
Hyväksyminen<br />
Maakunnan yhteistyöryhmä käsitteli Etelä-Pohjanmaan <strong>maakuntaohjelman</strong> <strong>toteuttamissuunnitelma</strong>n <strong>2009</strong>–<br />
2010 kokouksessaan 9.10.2008 ja maakuntahallitus hyväksyi suunnitelman 20.10.2008.<br />
Antti Niemi-Aro<br />
Maakuntahallituksen puheenjohtaja<br />
Asko Peltola<br />
Maakuntajohtaja<br />
4
2. EDELLISEN SUUNNITELMAN TOTEUTUMISEN SEURANTA, KEHITYS-<br />
NÄKYMÄT JA TAVOITTEET<br />
2.1. Arvio edellisen <strong>toteuttamissuunnitelma</strong>n toteutumisesta<br />
Edellisen <strong>toteuttamissuunnitelma</strong>n 2008–<strong>2009</strong> toimenpiteiden toteutumista voidaan kuvata seuraavan taulukon<br />
avulla.<br />
E-P:N MAAKUNTAOHJELMAN<br />
TOTEUTTAMISSUUNNITELMA<br />
08 -09<br />
Edistyi suunnitelmien<br />
mukaan<br />
Edistyi osittain<br />
suunnitelmien mukaan<br />
TL 1: YRITYSTOIMINNAN EDISTÄMINEN<br />
Avaintoimialojen klusterirakenteiden<br />
vahvistaminen ja verkostoituminen<br />
Kasvun alojen tukeminen<br />
Yritysten liiketoimintaosaamisen<br />
vahvistaminen ja T&K -toiminnan<br />
kehittäminen<br />
TL 2: OSAAMISEN JA INNOVAATIOJÄRJESTELMÄN VAHVISTAMINEN<br />
Ammattitaitoisen työvoiman turvaaminen<br />
Työllisyyden edistäminen ja syrjäytymisen<br />
ehkäisy<br />
Seinäjoen yliopistokeskuksen ja<br />
EPANET:n toiminnan jatkuvuuden<br />
varmistaminen<br />
Seinäjoen AMK:n vahvistaminen<br />
sekä toisen asteen koulutuksen kehittäminen<br />
Kansainvälisesti vetovoimainen innovaatioympäristö<br />
ja sen kehittäminen<br />
E-P:n kansainvälistymisen toimintaohjelman<br />
toteutus<br />
TL 3: ASUINYMPÄRISTÖN JA HYVINVOINNIN KEHITTÄMINEN<br />
Peruspalvelujen vahvistaminen ja<br />
hyvinvointipalvelujen kehittäminen<br />
Kulttuurin kehittäminen ja vetovoimatekijöiden<br />
lisääminen<br />
Kylien kehittäminen<br />
Luonto- ja kulttuuriympäristöjen<br />
hoitaminen sekä vesistökuormituksen<br />
vähentäminen<br />
TL 4: INFRASTRUKTUURIN PARANTAMINEN<br />
VT 19: Seinäjoen itäinen ohikulkutie<br />
Alemmanasteisen tiestön rakenteiden<br />
ja kunnossapitotason parantaminen<br />
Seinäjoen lentoaseman kehittäminen<br />
Logistiset palvelut<br />
Liikenneturvallisuussuunnitelmien<br />
laatiminen kaikkiin seutukuntiin<br />
Maakuntaverkon rakentaminen ja<br />
sisältötuotannon kehittäminen<br />
Edistyi hitaasti<br />
Ei toteutunut<br />
suunnitelmien<br />
mukaan<br />
5
2.2. Etelä-Pohjanmaan maakunnan kehityksen nykytila ja kehitysnäkymät<br />
Väestö ja muuttoliike. Etelä-Pohjanmaan väkiluku oli ennakkotiedon mukaan elokuun 2008 lopulla<br />
193 677 henkeä. Vuonna 2007 maakunnan väkiluku kasvoi ensi kerran kolmeen vuoteen. Maakunnan<br />
muuttoliikkeen tappiollisuus aiheutuu opiskelijoiden poismuutosta, sillä vuosina 2000–2007 muuttoliike<br />
oli tappiollista pelkästään 15 - 29-vuotiaiden ikäryhmässä. Suurimmat muuttotappiot aiheutuivat muuttoliikkeestä,<br />
joka suuntautui seutukuntiin, joissa on suuria oppilaitoksia. Vaikka Etelä-Pohjanmaalla ei ole<br />
omaa yliopistoa, on tärkeää, että maakunnassa annettava koulutus vastaa mahdollisimman hyvin alueen<br />
tarpeita. Näin hillitään osaltaan muuttotappiota.<br />
Pidemmällä aikavälillä maakunnan väestö on keskittynyt entistä enemmän Seinäjoen seudulle. Vuosien<br />
2002–2007 aikana Seinäjoen, Nurmon ja Lapuan alueelle on syntynyt kasvualue, kun väestö on kasvanut<br />
näissä kunnissa joka vuosi.<br />
Koulutustaso. Tilastokeskuksen käyttämän väestön koulutustasomittaimen (VKTM) mukaan Etelä-<br />
Pohjanmaan 20 vuotta täyttäneen väestön koulutusaste oli koko maan matalin vuonna 2006. 15 vuotta täyttäneistä<br />
tutkinnon suorittaneita oli 60,2 prosenttia. Koulutustaso on kuitenkin kohonnut tasaisesti. Tutkinnon<br />
suorittaneiden osuus Etelä-Pohjanmaalla on valtakunnan tasoa korkeampi alle 50-vuotiaiden ikäryhmissä<br />
ja sitä matalampi yli 50-vuotiaiden keskuudessa.<br />
Vuonna 2006 Etelä-Pohjanmaalla oli ensi kerran enemmän vähintään keskiasteen tutkinnon suorittaneita<br />
kuin niitä, joilta puuttui perusasteen jälkeinen tutkinto. Korkea-asteen tutkinto oli joka viidennellä 15 vuotta<br />
täyttäneellä. Perusasteen jälkeisen tutkinnon suorittaneista enemmistö oli naisia, 51 prosenttia.<br />
Etelä-Pohjanmaan tutkimus- ja kehittämistoiminnan menot asukasta kohti laskettuna olivat vuonna 2006<br />
Ahvenanmaan jälkeen maakunnistamme pienimmät eli 149 euroa. Koko maan menot olivat 1 092 euroa<br />
asukasta kohden eli Etelä-Pohjanmaalla menot olivat noin 14 prosenttia maan keskiarvosta.<br />
Työmarkkinatilanne. Tilastokeskuksen työssäkäyntitilaston mukaan maakunnassa oli vuoden 2005 lopulla<br />
77 356 työpaikkaa, mikä merkitsi noin 600 työpaikan nettokasvua edellisvuodesta (+ 0,8 prosenttia).<br />
Työpaikkojen kasvuvauhti oli vuonna 2005 Etelä-Pohjanmaalla 0,7 prosenttia koko maan tasoa parempi.<br />
Etelä-Pohjanmaalla oli tuolloin palvelusektorilla olevia työpaikkoja noin 45 700 ja palvelusektorin työpaikkaosuus<br />
oli maakunnistamme pienin, 59 prosenttia. Etelä-Pohjanmaalla on maakunnistamme toiseksi<br />
eniten maa- ja metsätalouden työpaikkoja, noin 8 300. Niiden osuus kokonaistyöpaikoista on toiseksi korkein,<br />
noin 11 prosenttia. Noin kolmasosa Suomen maa- ja metsätalouden työpaikoista on Etelä-<br />
Pohjanmaalla ja Etelä-Pohjanmaan naapurimaakunnissa.<br />
Etelä-Pohjanmaan työllisyysaste oli Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan vuonna 2007 keskimäärin<br />
69,6 prosenttia eli 0,3 prosenttiyksikköä pienempi kuin valtakunnallisesti. Työvoimatutkimuksen<br />
mukaan työllisten kokonaismäärä oli Etelä-Pohjanmaalla toisella vuosineljänneksellä 2008 90 700 henkeä,<br />
700 henkeä enemmän kuin 12 kuukautta aiemmin.<br />
Talouskasvun arvioidaan hidastuvan vuoden 2008 aikana ja on todennäköistä, ettei työllisten määrä kasva<br />
verrattuna vuoteen 2007. Tähän vaikuttaa myös työvoimakustannusten huomattava kasvu vuosina 2008–<br />
<strong>2009</strong>. Myös työttömyys alentunee hitaammin kuin vuonna 2007. Maakunnan työttömyysaste (ml. lomautetut)<br />
oli Etelä-Pohjanmaan TE-keskuksen mukaan elokuussa 2008 5,9 prosenttia (alentui 0,4 prosenttiayksikköä<br />
vuodessa) ja työttömiä työnhakijoita oli noin 5 600.<br />
Pidemmän aikavälin tarkastelussa Etelä-Pohjanmaa on maakunta, jossa naisten työttömyysaste on ollut<br />
korkeampi kuin miesten jo vuodesta 1994 lähtien. Tilastokeskuksen työssäkäyntitilaston vuoden 2006 ennakkotiedon<br />
mukaan naisten työttömyysaste oli tuolloin 9,6 prosenttia ja miesten 7,6 prosenttia. Ero on<br />
merkittävä ja sitä selittänee mm. naisvaltaisten palvelualojen työpaikkojen pieni osuus kokonaistyöpaikoista.<br />
6
Lähivuosina voimistuvalla työvoiman supistumisella on merkittävät kansantaloudelliset ja yhteiskuntapoliittiset<br />
vaikutukset. Vaikka työvoiman kysyntä suhdanneluontoisesti heikkenisi parin seuraavan vuoden<br />
aikana, on väestön ikääntymisen aiheuttamalla muutoksella merkittävät vaikutukset lähivuosikymmenien<br />
aikana.<br />
Aluetalous. Etelä-Pohjanmaan käypähintainen bruttokansantuote (BKT) oli vuonna 2006 Tilastokeskuksen<br />
ennakkotiedon mukaan 4,55 miljardia euroa (tiedot 19.3.2008). Asukasta kohti laskettu BKT oli<br />
23 477 euroa, ollen 74 prosenttia koko maan ja 87 prosenttia EU-maiden tasosta.<br />
Vuodesta 2000 vuoteen 2006 Etelä-Pohjanmaan BKT kasvoi vuoden 2000 hinnoin laskien 4,8 prosenttia,<br />
koko maan kasvun ollessa 6,2 prosenttia. Vain Seinäjoen seutukunnassa BKT:n kasvuvauhti ylitti valtakunnallisen<br />
kasvun. Alueen kasvuvauhti oli maakuntien keskusseuduista kolmanneksi ripein. Asukasta<br />
kohti laskettu BKT kasvoi Etelä-Pohjanmaalla kaikissa seutukunnissa 2000–2006. Vuonna 2006 Etelä-<br />
Pohjanmaan BKT kasvoi koko maan tasoa nopeammin: 5,5 prosenttia.<br />
Palvelut muodostivat vuonna 2006 noin 61 prosenttia Etelä-Pohjanmaan BKT:sta. Alkutuotannon osuus oli<br />
5,5 prosenttia ja jalostuksen 33,5 prosenttia. Sekä palveluiden että jalostuksen osuus BKT:sta kasvoi vuodesta<br />
2000 vuoteen 2006, mutta alkutuotannon osuus pienentyi. Arvonlisäyksen käypähintainen kasvu<br />
2000–2006 on ollut absoluuttisesti suurinta terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluiden toimialalla, 134 miljoonaa<br />
euroa. Toimiala oli myös vuonna 2006 arvonlisäykseltään suurin toimiala maakunnassa.<br />
Huomattava arvonlisäyksen kasvu vuosina 2000–2006 on tapahtunut myös perusmetallien ja metallituotteiden<br />
valmistuksen alalla: noin 106 miljoonaa euroa. Rakentamisen arvonlisäys kasvoi noin 96 miljoonaa<br />
euroa. Etelä-Pohjanmaan teollisuustuotanto kasvoi huomattavan ripeästi, sillä käypähintainen arvonlisäys<br />
kasvoi 2000–2006 39 prosenttia. Koko maan teollisuudessa kasvu oli vain 14 prosenttia.<br />
Muutamilla aloilla on tapahtunut arvonlisäyksen laskua. Näistä merkittävin on maa- ja riistatalouden ala,<br />
jossa arvonlisäys laski 2000–2006 77 miljoonaa euroa. Myös rahoitus- ja vakuutustoiminnan arvonlisäys<br />
laski 44 prosenttia.<br />
Merkittävä ero Etelä-Pohjanmaan arvonlisäyksen muodostumisessa koko maahan verraten on siinä, että<br />
teollisuustoimialojen osuus arvonlisäyksestä on kasvanut vuosina 2000–2006 noin kahdella prosenttiyksiköllä,<br />
vaikka se koko maassa on supistunut 2,5 prosenttiyksikköä. Teollisuuden osuus koko arvonlisäyksestä<br />
on Etelä-Pohjanmaalla noin 24 prosenttia. Palvelusektorilla on ollut merkittävä vaikutus talouskasvuun,<br />
sillä vuosien 2000–2006 kasvusta noin 63 prosenttia on syntynyt palvelualoilla.<br />
Tilastokeskuksen mukaan Etelä-Pohjanmaalla toimi vuoden 2007 aikana keskimäärin 12 907 yritystä.<br />
Viime vuosina yritystoiminta on vilkastunut hyvän talouskasvun ansiosta ja tämä näkyy Etelä-<br />
Pohjanmaalla: vuodesta 2002 vuoteen 2007 yrityskanta on kasvanut kahta kuntaa lukuun ottamatta joka<br />
kunnassa. Vuonna 2007 palvelualoilla toimivia yrityksiä oli 7 705 (59,7 prosenttia maakunnan yrityksistä),<br />
jalostussektorilla 4 400 (34,1 prosenttia) ja alkutuotannossa 797 (6,2 prosenttia).<br />
Palvelualoista yritysmäärältään suurin alatoimiala oli kauppa, jossa toimi hieman yli 2 600 yritystä. Myös<br />
kiinteistö-, vuokraus-, tutkimus- ja liike-elämän palveluiden toimialalla oli yli 2 000 yritystä. Teollisuuden<br />
toimialoilla toimivia yrityksiä oli vuonna 2007 yhteensä 2 062. Yritysmäärältään suurin teollisuuden alatoimiala<br />
oli metallien jalostus ja metallituotteiden valmistus (527).<br />
Vuosien 2002–2007 aikana yritysmäärä on kasvanut eniten palvelualoilla, 980 yrityksen verran. Erityisesti<br />
kiinteistö-, vuokraus-, tutkimus- ja liike-elämän palveluissa yritysmäärä on kasvanut, uusia yrityksiä syntyi<br />
lähes 500. Rakentamisen toimialan yritysmäärä on kasvanut 514 yrityksen verran.<br />
Teollisuuden yritysmäärä on vuosina 2002–2007 säilynyt lähes ennallaan, mutta teollisuuden sisällä on<br />
tapahtunut rakennemuutos. Metallien jalostuksen ja metallituotteiden valmistuksen toimialan yritysmäärä<br />
kasvoi 105 yrityksellä, mutta muilla yritysmääräänsä kasvattaneilla aloilla kasvu oli vähäistä, alle 10 yri-<br />
7
tystä alaa kohti. Yritysmäärä on pienentynyt eniten tekstiiliteollisuudessa (- 41) ja huonekaluteollisuudessa<br />
(- 32). Härmänmaalla ja Seinäjoen seudulla on noin puolet maakunnan teollisuusyrityksistä.<br />
Kuntatalous. Etelä-Pohjanmaan kuntien vuosikate oli Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2007 (8.6.2007)<br />
254 euroa asukasta kohti eli 128 euroa pienempi kuin valtakunnallisesti. Vuosikate parantui edellisvuoteen<br />
verrattuna 63 euroa asukasta kohti. Maakunnan kuntatalous on kuitenkin eriytynyt: vuonna 2007 enintään<br />
3 000 asukkaan kuntien vuosikate oli asukasta kohti 115 euroa ja yli 10 000 asukkaan kunnissa 300 euroa.<br />
Vuoden 2007 lopulla Etelä-Pohjanmaan kuntien taseisiin oli kertynyt ylijäämää 481 euroa asukasta kohti.<br />
18 kunnalla oli kertynyttä ylijäämää ja kahdeksalla oli alijäämää. Eniten alijäämäisiä kuntia oli kokoluokassa<br />
6001 – 10 000 asukasta (4). Yli 10 000 asukkaan kunnista kaikki olivat ylijäämäisiä.<br />
Vuoden <strong>2009</strong> alusta kuntaliitoksen toteuttavista 11 kunnasta on alijäämäisiä neljä. Kuntaliitoksessa mukana<br />
olevien kuntien taseisiin oli kertynyt vuoden 2007 lopulla ylijäämää 527 euroa asukasta kohti, muiden<br />
kuntien taseissa sitä oli 433 euroa asukasta kohden.<br />
Kuntien lainakanta asukasta kohti oli 1 572 euroa, mikä oli 24 euroa enemmän kuin valtakunnallisesti.<br />
Etelä-Pohjanmaan kuntien keskimääräinen tuloveroprosentti vuonna 2008 on 19,31 koko maan tuloveroprosentin<br />
ollessa 18,55. Vuodelle 2008 tuloveroprosenttia nosti kuusi kuntaa.<br />
Hyvinvointi. Etelä-Pohjanmaan väestön terveydentilaa voidaan luonnehtia maan keskitasoa vastaavaksi.<br />
Vanhahko ikärakenne tuo sairastavuutta mukanaan, mutta väestön terveydentilaa kuvaavan Kansaneläkelaitoksen<br />
ikävakioidun sairastavuusindeksin mukaan maakunnan väestö on vain vähän sairastavampaa kuin<br />
koko maassa. Vuonna 2007 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin ikävakioitu sairastavuusindeksi oli 108,1<br />
(koko maan indeksi = 100) ja indeksi pysyi ennallaan edellisvuoteen verraten.<br />
Etelä-Pohjanmaalla ongelmallisia sairauksia ovat erityisesti sepelvaltimotauti, diabetes, erilaiset psykoosit,<br />
reuma ja sydämen vajaatoiminta. Suhteessa väestöön näitä tauteja esiintyy vain 1 – 3 Etelä-Pohjanmaan<br />
kunnassa (kuntia on 26 vuonna 2008) koko maan tasoa vähemmän.<br />
8
KESKEISET SEURANTA-<br />
INDIKAATTORIT<br />
Väestö ja muuttoliike<br />
- Väkiluku 31.8.2008<br />
- Huoltosuhde (työlliset/ ei-työlliset), ennakkotieto<br />
v. 2006<br />
- Nettomuutto (osuus väestöstä 2007, %)<br />
Uusin tieto<br />
193 677<br />
1,39<br />
0,1<br />
Koulutustaso<br />
- Perusasteen jälkeisen tutkinnon suorittaneiden<br />
osuus 15 vuotta täyttäneistä 31.12.2006, %<br />
60,2<br />
- II asteen tutkinnon suorittaneiden osuus 15<br />
vuotta täyttäneistä 31.12.2006, %<br />
39,9<br />
- Korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus<br />
15 vuotta täyttäneistä 31.12.2006, %<br />
20,3<br />
Työmarkkinatilanne<br />
- Työllisyysaste (keskimääräinen) v. 2007, % (1<br />
69,6<br />
- Työttömyysaste / keskimäärin 2007, % (1<br />
6,1<br />
- Työpaikkojen määrä 2005 (2<br />
77 356<br />
- Työttömien määrä, keskimäärin 2007 (3<br />
6 301<br />
Alueellinen bruttokansantuote, tuotanto<br />
- Arvonlisäys asukasta kohti v. 2000 hinnoin /<br />
ennakkotieto 2006 (aluetalouden indik.<br />
13.4.2008)<br />
21 206<br />
- Arvonlisäys (BKT) v. 2000 hinnoin, M€ / ennakkotieto<br />
2006 (aluetalouden indik. 13.4.2007)<br />
4 107,5<br />
- Yritysten liikevaihto v. 2006, 1 000 euroa<br />
8 081 665<br />
- Yritysten lukumäärä 2007 (toimivat, koko<br />
vuoden tieto, Tilastokeskuksen yritysrekisteri)<br />
12 907<br />
Kuntatalous erityyppisissä kunnissa<br />
- Vuosikate, v. 2007, €/asukas (ennakkotieto<br />
254<br />
6.6.2008)<br />
- Investointien tulorahoitusprosentti 2007 (ennakkotieto<br />
6.6.2008)<br />
61,3<br />
- Velka /asukas 2007, € (ennakkotieto 6.6.2007)<br />
1 572<br />
- Tuloveroprosentti v. 2008 (talousarviot)<br />
19,31<br />
Hyvinvointi<br />
- Kelan sairastavuusindeksi (vakioitu), v. 2007<br />
108,1<br />
- Toimeentulotuen saajat (henkilöt); osuus väestöstä<br />
31.12.2006 (4 6,5<br />
Tavoitearvio<br />
31.12.2010<br />
194 400<br />
1,39<br />
0,05<br />
63,4<br />
42,0<br />
22,3<br />
71,8<br />
5,0<br />
77 000<br />
5 300<br />
23 040<br />
4 480<br />
9 430 000<br />
13 300<br />
234<br />
57,4<br />
1 572<br />
19,31<br />
107,0<br />
6,0<br />
(1 Tilastokeskus, työvoimatutkimus (3 Työministeriö, ml. lomautetut<br />
(2 Tilastokeskus, työssäkäyntitilasto (4 Stakes, tilastotiedote 5/2008<br />
9
2.3. Arvio rakennerahasto-ohjelmien vaikuttavuudesta Etelä-Pohjanmaan työllisyyteen, tuottavuuteen<br />
ja kilpailukykyyn<br />
EU-rahoitus tuo merkittävän lisäarvon Etelä-Pohjanmaan alueelliselle kehittämiselle, vaikkakin rakennerahastovarat<br />
ohjelmakaudella 2007–2013 vähenevät edelliseen ohjelmakauteen verrattuna noin kolmanneksella.<br />
EAKR-ohjelmassa EU:n ja valtion vuosittainen rahoitus Etelä-Pohjanmaalla on vajaa 6 milj. €. ESRohjelmassa<br />
vuosittaisen rahoituksen arvioidaan olevan samaa luokkaa. Lisäksi merkittävä panostus tulee<br />
alueen kunnilta ja yrityksiltä.<br />
Länsi-Suomen EAKR-ohjelmalla keskitytään erityisesti yritystoiminnan edistämiseen sekä osaamis- ja<br />
innovaatiotoiminnan ja niitä tukevien rakenteiden vahvistamiseen. Toimenpiteitä kohdistetaan etenkin niille<br />
aloille, jotka ovat talouden kasvun, työllisyyden, kilpailukyvyn ja tuottavuuden kannalta keskeisessä<br />
asemassa. EAKR-ohjelman osaamiseen ja innovaatiorakenteisiin keskittyvä kehittämistyö puolestaan luo<br />
pitkällä tähtäimellä kestäviä edellytyksiä alueen kilpailukyvyn parantamiseen. EAKR-ohjelmalla lisätään<br />
myös mm. alueen vetovoimaisuutta erilaisten toimintaympäristöä kehittävien ympäristöhankkeiden avulla.<br />
Manner-Suomen ESR-ohjelman tavoite on tukea työllisyyttä ja työllistymisedellytyksiä osaamista ja palvelurakenteita<br />
kehittämällä. Euroopan sosiaalirahaston tuella voidaan edistää tasa-arvoa, ehkäistä syrjäytymistä,<br />
kehittää osaamista, työoloja ja henkilöstön hyvinvointia tai kehittää järjestelmiä, jotka helpottavat<br />
työmarkkinoiden toimintaa sekä aktivoivat ihmisiä osallistumaan ja tekemään työtä. ESR-ohjelmaa toteutetaan<br />
Länsi-Suomen alueosion ja valtakunnallisen osion kautta.<br />
Rakennerahasto-ohjelmien lisäksi Etelä-Pohjanmaalle merkittävä EU-ohjelma on Manner-Suomen maaseudun<br />
kehittämisohjelma, jonka EU:n ja valtion rahoitus on vuosittain yli 11 milj. €. Ohjelma onkin maaseutuvaltaisen<br />
maakunnan kannalta tärkeä kehittämisresurssi. Maaseutuohjelmaa toteutetaan alueellisen<br />
maaseudun kehittämissuunnitelman ja paikallisten toimintaryhmien kehittämissuunnitelmien kautta. Ohjelmalla<br />
tuetaan maaseudun mikroyrityksiä ja erilaisia maaseudun kehittämis- ja yhteistyöverkostoja sekä<br />
paikallisia toimintaympäristöjä.<br />
Toteuttamissuunnitelman lukuun 3 (Maakuntaohjelman toteuttaminen <strong>2009</strong>–2010) on kirjattu EUohjelmien<br />
painotukset toimintalinjojen toteuttamisessa. Maakunnan yhteistyöasiakirjassa sovitaan rakennerahasto-ohjelmien<br />
alueellisten osioiden varojen suuntaamisesta ja yhteensovittamisesta.<br />
Alla olevassa taulukossa tarkastellaan <strong>toteuttamissuunnitelma</strong>n toimintalinjoja Lissabonin strategian mukaisin<br />
teemoin.<br />
LISSABONIN STRATEGIA<br />
MAAKUNTAOHJELMAN TOTEUTTAMISSSUUNNITELMAN TOIMINTA-<br />
LINJAT<br />
Teemat<br />
TL 1: Yritystoiminnan<br />
edistäminen<br />
TL 2: Osaamisen ja<br />
innovaatiojärjestelmän<br />
vahvistaminen<br />
TL 3: Asuinympäristön<br />
ja hyvinvoinnin<br />
kehittäminen<br />
TL 4: Infrastruktuurin<br />
parantaminen<br />
Tuotekehitys ja tutkimus, innovaatiot<br />
ja yrittäjyys<br />
X<br />
X<br />
Tietoyhteiskunta X X X<br />
Liikenne<br />
X<br />
Energia<br />
X<br />
Ympäristönsuojelu ja riskien ehkäisy<br />
X<br />
Työntekijöiden, yrittäjien ja yritysten<br />
sopeutumista edistävät toimenpiteet<br />
X X<br />
Kestävän työllisyyden edistäminen<br />
X<br />
X<br />
Epäedullisessa asemassa olevien<br />
henkilöiden sosiaalisen osallisuuden<br />
edistäminen X X<br />
Inhimillisten voimavarojen kehittäminen<br />
X<br />
X<br />
10
3. MAAKUNTAOHJELMAN TOTEUTTAMINEN <strong>2009</strong>–2010<br />
Tässä luvussa kuvataan <strong>maakuntaohjelman</strong> toteuttamisen lähivuosien painopisteitä toimintalinjoittain.<br />
Kunkin alaotsikon jälkeen sijoitetuissa laatikoissa ovat esitettyinä toimintalinjoittain ja toimenpiteittäin ne<br />
avainasiat, jotka katsotaan maakunnan kehityksen kannalta kaikkein keskeisimmiksi.<br />
Lukuun on koottu yhteen Etelä-Pohjanmaan maakunnan eri toimintaohjelmien toimenpidekokonaisuuksia:<br />
maakuntaohjelma, maakunnan yhteistyöasiakirja MYAK (eritelty Länsi-Suomen Euroopan aluekehitysrahasto<br />
EAKR:n toimenpideohjelmaan sekä Euroopan sosiaalirahasto ESR:n toimenpideohjelman Länsi-<br />
Suomen alueelliseen osioon), Etelä-Pohjanmaan alueellinen maaseudun kehittämissuunnitelma, paikalliset<br />
kehittämissuunnitelmat (toimintaryhmät), osaamiskeskusohjelma OSKE sekä aluekeskusohjelma<br />
AKO/KOKO. Näin ollen TOTSU toimii eri toimintaohjelmat yhteen kokoavana suunnitelmana sekä osoittaa<br />
eri ohjelmien välisen työnjaon.<br />
Valtioneuvosto päätti 20.12.2007 aluekehittämisen valtakunnallisista tavoitteista vuosille 2007–2011. Tämän<br />
tavoitepäätöksen mukaan laaditaan alueellisen kilpailukyvyn kehittämisohjelma, jolla kansallista ohjelmatyötä<br />
ja -politiikkaa kootaan yhteen seudullisiin, strategisiin ja monimuotoisiin verkostoihin perustuen<br />
ja päällekkäisyyksiä poistaen. Vuoden 2008 alusta valmisteilla ollut alueellinen koheesio- ja kilpailukykyohjelma<br />
(KOKO) käynnistyy vuoden 2010 alussa. KOKO:on sulautuvat nykyisin toteutettavista alueellisen<br />
kehittämisen erityisohjelmista aluekeskusohjelma (AKO), maaseutupoliittisen erityisohjelman alueellinen<br />
osio (AMO) sekä saaristo-ohjelman paikallinen ja alueellinen toteuttaminen. Vuoden <strong>2009</strong> aikana toteutetaan<br />
vielä nykyistä AKO:a, AMO:a ja saaristo-ohjelmaa. Lisätietoja KOKO:sta osoitteesta:<br />
http://www.tem.fi/KOKO<br />
3.1. TOIMINTALINJA 1: YRITYSTOIMINNAN EDISTÄMINEN<br />
Keskeisten kehittämisalojen vahvistaminen ja verkostoituminen<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• Osaavan työvoiman saannin turvaaminen keskeisimmillä kehittämisaloilla<br />
• Kehittämisalojen kansainvälistymisasteen lisääminen<br />
• Kehittämisalojen yritysten verkostoitumisen ja kasvuhakuisuuden edistäminen<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
Elintarvike<br />
• Panostetaan markkinointiin ja kuluttajan käyttäytymisen ymmärtämiseen liittyviin kehittämistoimenpiteisiin,<br />
kansainvälistymiseen, markkinointia tukevaan osin tutkimuslähtöiseen tuotekehitykseen, pk-yritysten logististen<br />
järjestelmien, uusien palvelutoimintojen ja mallien kehittämiseen sekä alan imagon parantamiseen.<br />
• Parannetaan suurten ja pk-yritysten välisiä yhteistoimintamahdollisuuksia.<br />
• Turvataan alan kiinnostavuus koulutuspaikkoja valittaessa.<br />
• Kehitetään funktionaalisia ja terveyttä edistäviä elintarvikkeita.<br />
• Edistetään maatilojen rakennekehitystä, kasvatetaan tuottavuutta ja osaamista sekä kehitetään palvelutoimintojen<br />
uusia malleja (mm. konsultointi-, lomitus- ja urakointipalvelut).<br />
• Kehitetään maatalouden osalta tuotteiden turvallisuutta, aukottomia laatuketjuja ja sopimustuotantojärjestelmiä.<br />
• Parannetaan alkutuotannon kannattavuutta ja kilpailukykyä.<br />
Metalli- ja teknologiateollisuus<br />
• Lisätään eri toimijoiden välistä yhteistyötä ja selkeytetään roolijakoa sekä parannetaan eri toimijoiden tietoisuutta<br />
toisistaan.<br />
11
• Korostetaan veturiyritysten merkitystä koko verkoston kehittäjänä ja aktivoidaan pienempiä yrityksiä klusterin<br />
sisällä.<br />
• Panostetaan asiakastarpeiden ja -tiedon hallintaan.<br />
• Tehostetaan toimitusketjuja, markkinointia sekä uusien tuotteiden kehittämistä.<br />
Puu<br />
• Vahvistetaan asiakaslähtöistä ja ydinosaamiseen keskittyvää toimintatapaa, panostetaan T&K -toimintaan ja<br />
tuetaan yritysverkostojen toimintaa.<br />
• Parannetaan kansainvälisten trendien tuntemusta ja kehitetään muotoilua, markkinointia sekä tuottavuutta.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet sekä neuvotteluissa esiin nousseet<br />
asiat:<br />
Alueellinen maaseudun kehittämissuunnitelma:<br />
• Lisätään maa- ja metsätaloustuotteiden jalostusarvoa ja markkinoille pääsyä sekä työmahdollisuuksia parantamalla<br />
elintarvike- ja puuntuotantoketjujen toiminnan laatua ja kilpailukykyä.<br />
• Parannetaan maatalous-, metsä-, elintarvike- ja puualoilla toimivien yrittäjien osaamista, tiukkenevien vaatimusten<br />
hallintaa maatilalla ja omaehtoista ammattiosaamisen ajan tasalla pitämistä koulutuksen ja viestinnän<br />
keinoin.<br />
MYAK / EAKR -toimenpideohjelma sekä ESR -toimenpideohjelman alueellinen osio:<br />
• Kehitetään elintarvike-, metalli- ja teknologiateollisuus- sekä puuklustereita edelleen yritysten innovaatioihin,<br />
uusiin tuotteisiin ja teknologioihin liittyvien kehittämistoimien avulla.<br />
• Kehitetään yritysten perustamista, kehittämistä ja laajentamista koskevia toimia.<br />
• Edistetään yrityskannan kasvua ja uusiutumista.<br />
Osaamiskeskusohjelma:<br />
Elintarvike<br />
• Kehitetään ja tuotteistetaan terveyttä ylläpitäviä ja edistäviä elintarvikkeita<br />
• Hyödynnetään kotimaisia raaka-aineita, kehitetään prosesseja, pakkauksia ja teknologioita sekä ennaltaehkäistään<br />
hyvinvointisairauksia.<br />
• Edistetään kuluttajan hyvinvointia elintarvikealan palveluiden kautta tunnistamalla kuluttajien odotuksia,<br />
hyödyntäen elintarvikemarkkinoiden tuntemusta sekä kehittämällä ravitsemis- ja ruokapalveluita.<br />
• Kehitetään riskienhallintaa ja turvallisuutta koko elintarvikeketjussa sekä viedään elintarviketurvallisuuden<br />
hallintaan liittyvää osaamista ulkomaille.<br />
• Foodwest Oy toimii edelleen elintarvike- ja ravitsemusklusterin vetäjänä.<br />
Älykkäät Koneet<br />
• Lisätään älykkäitä koneita kehittävien yritysten ja tutkimuslaitosten verkottumista kansainvälisesti.<br />
• Edistetään toimialan uusiutumista, liiketoimintamallien kehittymistä, uusien teknologioiden hyödyntämistä<br />
sekä uusien tuotteiden syntymistä.<br />
• Tuetaan uusien yritysten sekä pk-vientiyritysten syntymistä ja spin-off- sekä pääomasijoitustoiminnan kehittymistä.<br />
• Nostetaan osaamiskeskus kansainvälisen tason toimijaksi ja kaksinkertaistetaan projekti- ja ohjelmatoiminnan<br />
volyymi.<br />
• Lisätään osaamiskeskuksen vetovoimaisuutta alan kansainvälisen tutkimuksen ja ulkomaisten yritysten sijoittumispaikkana.<br />
• Edistetään toimialan tuottavuuden nousua sekä liikevaihdon ja työpaikkojen kasvua.<br />
• Seinäjoen Teknologiakeskus osallistuu osaamiskeskuksena Älykkäät Koneet -klusteriin.<br />
Viranomais-, sidosryhmä- ja seutuneuvottelut:<br />
• Parannetaan puutuotantoketjun kilpailukykyä lisäämällä metsätaloustuotteiden jalostusarvoa ja parannetaan<br />
jalostusyritysten kannattavuutta tehostamalla niiden kilpailukykyä ja avaamalla uusille markkinalähtöisille<br />
tuotteille markkinoita.<br />
• Tehostetaan viljelijöiden, teollisuuden, tutkimuksen ja muiden asiantuntijaorganisaatioiden yhteistyötä ja<br />
helpotetaan uuden tiedon, tekniikoiden ja innovaatioiden käyttöön ottoa ja siirtämistä tuotantoon.<br />
• Jatketaan tilusjärjestelyjä ja laajennetaan niitä koskemaan myös metsätiloja sekä kehitetään laajemman alueen<br />
tilussijoituksia ristiin kulkemisten vähentämiseksi.<br />
12
• Parannetaan puu- ja turve-energia-alan sekä metsätalouden tuottavuutta ja kilpailukykyä.<br />
• Käynnistetään yritysvetoisia kehitysohjelmia ja tuottavuutta lisäävän teknologian käyttöönottoa.<br />
• Tuetaan alueen osaamisyksikköjen toimintaa myös kansallisissa osaamisklustereissa.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Alkutuotannossa toimenpiteet kohdistuvat koko maakuntaan,<br />
koska maatilat (n. 7 800 kpl) sijaitsevat suhteellisen tasaisesti maakunnan eri osissa. Alueellista keskittymistä on jo<br />
kuitenkin tapahtunut tietyillä tuotantosuunnilla. Suurimmat elintarviketeollisuuden yksiköt sijaitsevat Seinäjoen<br />
seudulla. Elintarvikeklusterin vahvistamiseen liittyvien toimenpiteiden heijastusvaikutukset kohdistuvat toistaiseksi<br />
koko maakuntaan. Lähitulevaisuudessa on kuitenkin varauduttava kohdentamaan elintarvikeklusterin kehittämistoimenpiteitä<br />
alueellisesti. Metalli- ja teknologiateollisuuden alalla toimijat ovat seutukunnallisesti painottuneita. Alueellisina<br />
toimenpiteinä tavoitellaan alueen kehitysorganisaatioiden hyödyntämistä ja yhteistyön parantamista. Metsätalouden<br />
osalta sekä puu- ja turve-energia-alalla toimenpiteet kohdistuvat koko maakuntaan. Puu- ja huonekaluteollisuudessa<br />
on toimialoittaista painottumista eri seutukunnissa. Esimerkiksi huonekaluteollisuus on keskittynyt<br />
Suupohjaan ja Seinäjoen seudulle, taloteollisuus Järviseudulle. Alan toimijoita on eri puolilla maakuntaa ja niiden<br />
orastavaa yhteistyötä ja erikoistumista syvennetään.<br />
Kasvun alojen tukeminen<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• Hyvinvointialan liiketoimintaosaamisen kehittäminen<br />
• Matkailualalla toimivien yritysten toimintaedellytysten parantaminen<br />
• Bioenergian ja uusiutuvan energian tuotannon edistäminen<br />
• Luovien alojen kehittämissuunnitelman toteuttaminen<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Vahvistetaan hyvinvointialan kilpailuttamisosaamista, kehitetään kustannuslaskentaa ja hyödynnetään tarkoituksenmukaisesti<br />
tilaaja-tuottaja -mallia.<br />
• Selkeytetään ja varmennetaan hyvinvointipalvelujen ostokäytäntöjä.<br />
• Tuetaan väestön ikääntymisestä johtuvien uusien palvelujen kuten terveys- ja hyvinvointimatkailun, kulttuuri-<br />
ja harrastuksiin liittyvien palvelujen, kotiin ja asumiseen liittyvien palvelujen, liikunta- ja kuntoilupalvelujen<br />
jne. yritystoimintamahdollisuuksia.<br />
• Pyritään luomaan luoville aloille (mm. muotoilu ja suunnittelu, käsi- ja taideteollisuus, tapahtumateollisuus,<br />
elämysteollisuus, media- ja graafinen ala sekä kulttuuriyrittäjyys) työpaikkoja ja edistämään toimialojen<br />
elinkeinollista kehittämistä.<br />
• Panostetaan edelleen alueellisiin YritysSuomi -palvelujärjestelmiin, joiden toimeenpanossa kiinnitetään erityistä<br />
huomiota yrityspalvelujen verkostomaiseen tarjontaan sekä yhteistyöhön uusien yrityspalvelujen kehittämisessä.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
Alueellinen maaseudun kehittämissuunnitelma:<br />
• Laajennetaan taloudellista toimintaa maatalouden ulkopuolelle, lisätään työmahdollisuuksia maaseudulla ja<br />
parannetaan viljelijäperheiden toimeentuloa kannustamalla heitä harjoittamaan maatalouden ohella myös<br />
muuta yritystoimintaa.<br />
Paikalliset kehittämissuunnitelmat:<br />
• Aktivoidaan yrityksiä markkinoinnin edistämiseen, verkostojen rakentamiseen ja yritysyhteistyön luomiseen.<br />
• Lisätään maaseudun toimeentulomahdollisuuksia kannustamalla ja tukemalla maaseutualueilla sijaitsevien<br />
mikroyritysten perustamista, laajentamista ja kehittymistä sekä parantamalla maaseudun yritystoiminnan<br />
toimintaympäristöä.<br />
13
MYAK / EAKR -toimenpideohjelma sekä ESR -toimenpideohjelman alueellinen osio:<br />
• Tuetaan uuden yritystoiminnan syntymistä.<br />
• Kehitetään matkailuyritysten tuotteistusta, markkinointiyhteistyötä ja oheispalvelutoimintoja sekä aktivoidaan<br />
matkailuyritysten toimintaedellytyksiä parantavia hankkeita.<br />
• Aktivoidaan kulttuuriyrittäjyyden ja -teollisuuden toimintamahdollisuuksia tukevia verkottumishankkeita,<br />
jotka kytkeytyvät alueen elinkeino- ja yrityshankkeisiin (ei yksittäisille yrityksille eikä esitetuotantoon).<br />
• Edistetään uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja tutkimusta.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Toimenpiteet kohdentuvat koko maakuntaan.<br />
Yritysten liiketoimintaosaamisen vahvistaminen ja T&K -toiminnan kehittäminen<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• Osaamisintensiivisten yrityspalvelujen (KIBS) synnyttäminen<br />
• T&K- sekä innovaatiojärjestelmien kehittäminen kokonaisuudessaan<br />
• PK -yritysten kansainvälistymisen edistäminen<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Lisätään T&K -panostuksia ja aktiivista osallistumista ulkoisiin kehityshankkeisiin sekä Tekes -projekteihin.<br />
• Kehitetään liiketoimintaosaamista ja uusia liiketoimintamalleja palveluliiketoiminnassa, asiakastarpeiden ja<br />
markkinatiedon hankinnassa, markkinointi ja myyntiosaamisen vahvistamisessa, uusien ideoiden synnyttämisessä<br />
ja niiden kaupallistamisessa sekä osaamisintensiivisten yrityspalvelujen (KIBS) synnyttämisessä<br />
laatimalla yrityskohtaisia liiketoimintasuunnitelmia sekä teknologiastrategioita.<br />
• Keskitytään yrityspalveluyritysten synnyn edistämisessä palveluiden luotettavuuteen, yrityspalveluyritysten<br />
osaamisen kehittämiseen, palveluiden käytön mahdollistamiseen entistä laajemmin sekä yhteistyön ja verkostoitumisen<br />
vahvistamiseen.<br />
• Tuotetaan tutkimus- ja tuotekehityspalveluja sekä laadukasta liiketoimintaosaamisen koulutusta ja konsultointia<br />
yritysten hyödynnettäväksi.<br />
• Hyödynnetään alueen yliopistoyksikköjä, ammattikorkeakoulua, muita oppilaitoksia ja välittäjäorganisaatioita<br />
(esim. teknologiakeskukset) liike-elämän kilpailukyvyn kehittäjänä.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
Alueellinen maaseudun kehittämissuunnitelma:<br />
• Kehitetään yhteistyön avulla maatalouden ja elintarvikealan sekä metsätalouden uusia tuotteita, menetelmiä<br />
ja tekniikoita.<br />
• Hyödynnetään alueen innovaatiojärjestelmiä ja osaamiskeskittymiä edesauttamalla niitä soveltamaan ja viemään<br />
käytäntöön tutkimusten sekä esiselvitysten avulla saatua tietoa.<br />
• Edistetään uuden teknologian soveltamista ja hyödyntämistä tuotannon ohjauksessa ja tuotannossa.<br />
MYAK / EAKR -toimenpideohjelma:<br />
• Tuetaan kasvu- ja pk-yritysten tutkimus- ja tuotekehitystoimintaa, innovaatioiden edistämistä, liiketoimintaosaamisen<br />
kehittämistä sekä verkostoitumista.<br />
Aluekeskusohjelma (Seinäjoen seutu):<br />
• Kehitetään palveluita yritysten kasvun vahvistamiseksi.<br />
• Vahvistetaan markkinointi ja myyntiosaamista.<br />
• Kehitetään palveluliiketoimintaa.<br />
• Kehitetään erilaisia palveluita yritysten kansainvälistymisen tueksi.<br />
14
Aluekeskusohjelma (Kauhajoen seutu):<br />
• Kehitetään tuote-, prosessi- ja rakenneinnovaatioita ja sovelletaan uusia materiaaleja ja teknologioita kärkiklustereissa.<br />
• Kehitetään asiakastarpeiden ja markkinatiedon hallintaa.<br />
• Kehitetään uutta palveluliiketoimintaa (mm. ePalvelut).<br />
• Kannustetaan sukupolvenvaihdoksiin.<br />
• Kehitetään avoimen innovaation hallintaa T&K -toiminnassa.<br />
• Tuotteistetaan ja markkinoidaan omaa osaamista (mm. kansainvälistymisen kautta).<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Tutkimus-, koulutus- ja välittäjäorganisaatiot sijaitsevat eri puolella<br />
maakuntaa, suurin osa kuitenkin maakuntakeskuksessa. Yrityspalveluita tarjoavat yritykset ovat sijoittuneet<br />
Etelä-Pohjanmaalle melko tasaisesti väestömäärän mukaan.<br />
3.2. TOIMINTALINJA 2: OSAAMISEN JA INNOVAATIOJÄRJESTELMÄN VAHVISTAMINEN<br />
Ammattitaitoisen työvoiman turvaaminen<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• Työperäisen maahanmuuton edistäminen ja kotouttamisen varmistaminen<br />
• Ammatillisen liikkuvuuden edistäminen koulutuksen avulla<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Vakiinnutetaan työvoima- ja koulutustarpeiden alueellista ennakointityötä.<br />
• Käyttämättömät työvoimareservit pyritään saamaan maksimaaliseen käyttöön. Työperäisen maahanmuuton<br />
lisääminen edellyttää alueen palvelujen ja koulutusmahdollisuuksien kehittymistä maahanmuuttajien tarpeisiin.<br />
• Otetaan osaa mm. maahanmuuttajien koulutushankkeisiin sekä aikuisopiskelun neuvonnan ja ohjauksen tuki-<br />
ja valmennusohjelmiin.<br />
• Lisätään yhteishankintakoulutusta ja parannetaan eri hankkeiden kautta työssä olevien ammattiosaamista.<br />
• Toteutetaan maakunnallista työvoimanhankintastrategiaa.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet sekä neuvotteluissa esiin nousseet<br />
asiat:<br />
MYAK / ESR -toimenpideohjelman alueellinen osio:<br />
• Kehitetään uusia elinikäistä oppimista tukevia oppimisympäristöjä, työelämälähtöisiä ohjaus- ja neuvontapalveluja<br />
sekä koulutusjärjestelmiä.<br />
• Kehitetään rakennemuutokseen vastaavia toimintamalleja.<br />
• Edistetään työperäistä maahanmuuttoa ja kotoutumista.<br />
Paikalliset kehittämissuunnitelmat:<br />
• Tuetaan alueelle muuttavien (myös maahanmuuttajien) sosiaalisten verkostojen rakentumista sekä viihtymistä<br />
ja harrastusmahdollisuuksia työn ja toimeentulon turvaamisen lisäksi.<br />
Viranomais-, sidosryhmä- ja seutuneuvottelut:<br />
• Kehitetään Etelä-Pohjanmaata yhtenä työssäkäyntialueena, jossa alueellinen liikkuvuus ja erityisesti pendelöinti<br />
lisääntyy.<br />
• Vahvistetaan työelämän kehittämisohjelman tarjoamia mahdollisuuksia yritysten kehittämishankkeissa.<br />
• Lisätään työaikajoustoja ja ihmisten erilaisuuden huomioon ottamista osaavan työvoiman saatavuuden turvaamiseksi<br />
työpaikoilla.<br />
• Kohdennetaan koulutusta aloille, joilla on kysyntää.<br />
15
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Toimenpiteet kohdentuvat koko maakuntaan.<br />
Työllisyyden edistäminen ja työelämäsyrjäytymisen ehkäiseminen<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• Rakenteellisen työttömyyden purkaminen<br />
• Työelämäsyrjäytymisen ehkäiseminen<br />
• Nuorten työllisyyden edistäminen<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Edistetään työssä olevan työvoiman osaamista ja jaksamista siten, että työntekijät pysyvät entistä pidempään<br />
työelämässä.<br />
• Tehostetaan työvoimapolitiikan aktiivitoimenpiteiden käyttöä ja parannetaan niiden vaikuttavuutta strategisten<br />
painopisteitten mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi.<br />
• Syvennetään eri viranomaistahojen ja palvelujen tuottajien yhteistyötä rakenteellisen työttömyyden purkamisessa.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet sekä neuvotteluissa esiin nousseet<br />
asiat:<br />
MYAK / ESR -toimenpideohjelman alueellinen osio:<br />
• Kehitetään välityömarkkinoita (esim. tuetut työ- ja harjoittelupaikat, työpajat sekä sosiaalinen yrittäjyys).<br />
• Tuetaan poikkihallinnollista ja moniammatillista viranomaisyhteistyötä ja välityömarkkinoiden kehittämistä<br />
työllistäjänä.<br />
• Tuetaan matalan osaamisen työpaikkoja sekä mahdollisuutta työskennellä alentuneella työkyvyllä erityisesti<br />
asiakkaan valmennus- ja työllistymisvaiheessa.<br />
• Hyödynnetään uudenlaisia yhteistyömalleja, palveluja ja työllisyyskumppanuuksia.<br />
• Kehitetään työorganisaatioiden kilpailukykyä ja työllistämisedellytyksiä.<br />
• Edistetään sukupuolten välistä tasa-arvoa työelämässä.<br />
Paikalliset kehittämissuunnitelmat:<br />
• Tuetaan erityisesti nuorten työllistymistä omalle kotiseudulleen sekä edistetään eri tavoin nuorten<br />
yrittäjyyttä.<br />
Viranomais-, sidosryhmä- ja seutuneuvottelut:<br />
• Hyödynnetään saatavilla olevia työvoimareservejä mahdollisimman tehokkaasti.<br />
• Turvataan osaavan työvoiman saatavuus kaikilla sektoreilla.<br />
• Kehitetään palvelukeskustoimintaa työllistyvyyden edistäjänä koko maakunnan alueella.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Toimenpiteet kohdentuvat koko maakuntaan.<br />
16
Seinäjoen yliopistokeskuksen ja EPANET:n toiminnan jatkuvuuden varmistaminen<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• EPANET -korkeakouluverkoston tutkimus- ja kehittämistoiminnan vakiinnuttaminen<br />
• Seinäjoen yliopistokeskuksen toiminnan kehittäminen ja kansainvälisen yhteistyön laajentaminen<br />
• Etelä-Pohjanmaan korkeakoulumallin toteuttaminen<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Kehitetään pitkäjänteisesti Seinäjoen yliopistokeskusta ja Etelä-Pohjanmaan korkeakouluverkostoa (EPA-<br />
NET 2) maakunnan innovaatioympäristön sekä elinkeinoelämän tarpeita vastaavaksi.<br />
• Tehostetaan yhteistyötä yliopistokeskuksen ja Seinäjoen ammattikorkeakoulun kesken, muun muassa liiketoimintaosaamisen<br />
ja johtamisen tutkintokoulutuksissa.<br />
• Laajennetaan elinkeinoelämän kanssa tehtävää yhteistyötä uusilla kansainvälisen tason tutkimus- ja kehittämishankkeilla<br />
sekä lisätään yhteistyötä täydennyskoulutuksen suunnittelussa.<br />
• Lisätään kansainvälisyyttä vaiheittain mm. siten, että kansainvälisiä rahoituslähteitä hyödynnetään entistä<br />
suunnitelmallisemmin ja tarjotaan tutkijoille sekä kehittäjille kansainvälistymismahdollisuuksia.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet sekä neuvotteluissa esiin nousseet<br />
asiat:<br />
Viranomais-, sidosryhmä- ja seutuneuvottelut:<br />
• Tehdään täydennyskoulutusyhteistyötä laajasti koko korkeakoulusektorilla.<br />
• Kehitetään koulutuksen ja tutkimuksen tukipalveluja yhteistyönä yliopistokeskuksen ja Seinäjoen ammattikorkeakoulun<br />
kesken.<br />
• Rakennetaan tutkimusaloille yliopistotutkintoon tähtäävää ja työelämän tarpeita palvelevaa yliopistollista aikuiskoulutusta<br />
mm. siten, että tutkimusaloilla on tarjolla ammattikorkeakoulun tutkintotarjontaa täydentäviä<br />
opintopolkuja, jotka johtavat kandidaatin, maisterin ja tohtorin tutkintoon.<br />
• Keskitytään maakunnan kannalta merkittäviin tutkimushankekokonaisuuksiin, joissa kokonaisvaikuttavuus<br />
on pidemmällä aikavälillä parempi verrattuna yksittäisiin pienehköihin hankkeisiin.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Yliopistokeskus ja korkeakouluverkosto kehittävät koko maakunnan<br />
innovaatiojärjestelmää. Yhteistyö ammattikorkeakoulun sekä ns. välittäjäorganisaatioiden kanssa laajentaa<br />
yliopistollisen toiminnan vaikuttavuutta ja auttaa yliopistoyksiköitä profiloimaan omaa toimintaansa. Yhteistyö maakunnan<br />
eri puolilla sijaitsevien yritysten ja kehittäjäorganisaatioiden kanssa on laajaa. Osa EPANET -<br />
professoriverkoston professoreista tekee tutkimustyötä sekä maakuntakeskuksessa että kehittäjäorganisaatiossa maakuntakeskuksen<br />
ulkopuolella. Yhteistyötä tehdään käytännössä kaikkien maakunnassa toimivien teknologia- ja kehittämiskeskusten<br />
kanssa.<br />
Seinäjoen ammattikorkeakoulun vahvistaminen<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• SeAMK:n toiminnan vahvistaminen sekä T&K- ja aluekehitystehtävän resursointi<br />
• Kansainvälisten toimintojen kehittäminen<br />
• Etelä-Pohjanmaan korkeakoulumallin toteuttaminen ammattikorkeakoulun osalta<br />
17
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Lisätään ulkomaisten tutkinto- ja vaihto-opiskelijoiden, kaksois- ja yhdistelmätutkinnon suorittajien<br />
ja vieraskielisen koulutustarjonnan määrää.<br />
• Lisätään aikuiskoulutustarjontaa.<br />
• Vakiinnutetaan ja laajennetaan maakuntakorkeakoulu -tyyppistä toimintaa.<br />
• Lisätään ammattikorkeakoulujen T&K -rahoitusta.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
MYAK / EAKR -toimenpideohjelma:<br />
• Kehitetään ammattikorkeakoulun ja tutkimuslaitosten sekä yritysten yhteistyöverkostoja.<br />
• Edistetään yliopistojen ja korkeakoulujen yrityslähtöisiä tutkimus- ja kehittämispalveluja.<br />
• Aktivoidaan korkeakoulujen sekä muiden oppilaitosten sekä tutkimuslaitosten ja innovaatioedellytysten kehittämishankkeita.<br />
• Kehitetään ja vakiinnutetaan alueen ja sen yritysten tarpeisiin perustuvaa korkea-asteen täydennyskoulutusmallitoimintaa.<br />
Viranomais-, sidosryhmä- ja seutuneuvottelut:<br />
• Tarjotaan Master -tason koulutusta (painopiste ammattikorkeakoulussa, jota yliopistokeskuksen tarjonta täydentää).<br />
• Keskitetään ammattikorkeakoulun toimintoja maakunnan sisällä ja kehitetään niitä rakenteellisesti.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Seinäjoen ammattikorkeakoulun toiminnasta pääosa tapahtuu<br />
maakuntakeskuksessa Seinäjoella, mutta ammattikorkeakoulu tukee koko Etelä-Pohjanmaan kehittämistä ja osallistuu<br />
myös seutukunnallisten osaamiskeskittymien rakentumiseen. Aluetta palvelevaa soveltavaa tutkimus- ja kehitystyötä<br />
voimistetaan maakuntakeskuksessa ja seutukunnissa, joissa toimintamallina voi olla ammattikorkeakouluyksikön<br />
sijasta myös maakuntakorkeakoulumalli. Järviseudun seutukunnan maakuntakorkeakoulusta saadut tulokset ovat<br />
osoittautuneet hyviksi. Maakuntakorkeakoulumallin vahvuutena on kyky vastata joustavasti seutukuntien koulutus-,<br />
tutkimus- ja kehittämistoiminnan tarpeisiin.<br />
Toisen asteen koulutuksen kehittäminen<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• Ammatillisen koulutuksen tarjonnan vahvistaminen sekä aikuiskoulutustarjonnan lisääminen<br />
• Elinkeinoelämän ja ammatillisten oppilaitosten yhteistyöverkostojen kehittäminen<br />
• Kansainvälisten toimintojen kehittäminen<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Edistetään toisen asteen ammatillisen koulutuksen vetovoimaisuuden lisääntymistä.<br />
• Lisätään yrittäjyyskasvatusta eri koulutusasteilla.<br />
• Markkinoidaan oppisopimuskoulutusta työnantajia ja opiskelijoita houkuttelevana vaihtoehtona.<br />
• Kehitetään maahanmuuttajien kotouttamispalveluja ja oppilaitosyhteistyötä.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet sekä neuvotteluissa esiin nousseet<br />
asiat:<br />
Viranomais-, sidosryhmä- ja seutuneuvottelut:<br />
• Kehitetään maakunnan lukioverkkoa.<br />
18
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Toimenpiteet kohdentuvat koko maakuntaan.<br />
Kansainvälisesti vetovoimaisen innovaatioympäristön kehittäminen<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• Innovaatiotoimijoiden (osaamis-, kehittämis- ja teknologiayksiköt) verkostoitumisen ja kansainvälistymisen<br />
edistäminen<br />
• Innovaatioympäristön sekä osaamisrakenteiden sisältöjen kehittäminen<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Hakeudutaan mukaan kansallisiin ja kansainvälisiin verkostoihin ja yhteistyössä kansainvälisiin rahoituslähteisiin<br />
(esim. 7. puiteohjelma).<br />
• Lisätään toimijoiden kansainvälistymiskoulutusta (kielitaito, kulttuurien tuntemus jne.).<br />
• Kehitetään innovaatioiden kaupallistamista, palvelujen tuotteistamista ja yritysten teknologiaosaamiseen liittyvää<br />
palvelutarjontaa.<br />
• Kehitetään asumis-, palvelu- ja kulttuuritarjontaa siten, että se houkuttelee osaajia maakuntaan. Erityisesti<br />
maakuntakeskuksen tehtävänä on kehittää Seinäjoki Science Park -yritys- ja tiedepuistoa sekä kaupunkiympäristöä<br />
kansainvälisiä osaajia houkuttelevana alueena.<br />
• Tuotteistetaan ja markkinoidaan Etelä-Pohjanmaan vaihtoehtoisia asuinympäristöjä maalta ja kaupungeista.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
MYAK / EAKR -toimenpideohjelma sekä ESR -toimenpideohjelman alueellinen osio:<br />
• Edistetään alueen tarpeeseen perustuvaa tuotekehitystoimintaa ja soveltavaa tutkimusta.<br />
• Hyödynnetään teknologian ja tiedon siirtoa sekä uusia ideoita.<br />
• Kehitetään tuote- ja tuotantoteknologioita.<br />
• Tuetaan innovaatioiden kaupallistamista ja verkostoitumista.<br />
• Kehitetään julkisen sektorin ja julkisten työorganisaatioiden innovaatiotoimintaa.<br />
Aluekeskusohjelma (Seinäjoen seutu):<br />
• Lisätään palvelujen kysyntää ja tuotteistamista.<br />
• Kaupallistetaan innovaatioita ja kehitetään yritysten teknologiaosaamiseen liittyvää palvelutarjontaa.<br />
• Tuetaan tutkimus-, koulutus- ja kehitystoiminnan kansainvälistymistä.<br />
Aluekeskusohjelma (Kauhajoen seutu):<br />
• Edistetään kehitysverkostojen ja innovatiivisen toimintakulttuurin syntymistä.<br />
• Kootaan yhteen avainosaajia, edistetään vuorovaikutusta ja luodaan uusia toimintamalleja.<br />
• Tiedotetaan kehittämistoimenpiteistä.<br />
• Koordinoidaan kansainvälistä hanketoimintaa.<br />
• Ennakoidaan osaamistarpeita, synnytetään oppimisverkkoja sekä edistetään tutkimustoimintaa.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Suuri osa innovaatiotoimijoista sijaitsee fyysisesti maakuntakeskuksessa,<br />
mutta niiden käytännön työtä tehdään eri puolella maakuntaa. Myös seutukuntien osaamis-, kehittämisja<br />
teknologiayksiköissä sekä kärkiyrityksissä on merkittäviä innovaatiotoimijoita.<br />
19
Etelä-Pohjanmaan kansainvälistymisen toimintaohjelman toteuttaminen<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• Toimintaohjelman laaja-alainen toteuttaminen tavoitteena maakunnan monikulttuurisuuden<br />
ja kansainvälisen toiminnan ammattimaisuuden edistäminen<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Kehitetään kansainvälistymisen toimintaohjelmaprosessin aikana perustettujen työryhmien avulla maakunnan<br />
yhteistyöverkostoja ja -muotoja sekä kansainvälisyysvalmiuksia.<br />
• Kehitetään kansainvälistymiseen liittyviä palveluja englanninkielisestä koulutusketjusta maahanmuuttajien<br />
erityispalveluihin.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Prosessi koskettaa koko maakuntaa, ja siihen tarvitaan mukaan<br />
osapuolia laaja-alaisesti eri tahoilta.<br />
3.3. TOIMINTALINJA 3: ASUINYMPÄRISTÖN JA HYVINVOINNIN KEHITTÄMINEN<br />
Peruspalvelujen vahvistaminen ja hyvinvointipalvelujen kehittäminen<br />
Peruspalveluilla tarkoitetaan tässä yhteydessä ensisijaisesti kuntien järjestämisvastuun piiriin kuuluvia sosiaali-,<br />
terveys-, sivistys- ja vapaa-aikapalveluja.<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• Peruspalveluja tuottavan henkilöstön riittävyyden varmistaminen<br />
• Palvelujen saatavuuden turvaaminen<br />
• Tietojärjestelmäyhteistyön kehittäminen<br />
• Yksityisen ja kolmannen sektorin toimintaedellytyksien vahvistaminen julkisen sektorin rinnalla<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Turvataan sosiaali- ja terveysalan koulutuspaikkojen riittävyys.<br />
• Kehitetään peruspalveluja koskevia laatujärjestelmiä (STM:n laatusuositus).<br />
• Vahvistetaan peruspalveluja paikallisen ja alueellisen hyvinvointipoliittisen strategia-, suunnitelma- ja ohjelmatyön<br />
avulla. Kyse ei ole ainoastaan strategia-asiakirjojen laatimisesta, vaan jatkuvasta prosessista, jossa<br />
strategioiden määrittely ja niiden toimeenpano vuorottelevat. Strategisuus on entistä useammin ylikunnallista,<br />
esimerkiksi seudullista tai maakunnallista.<br />
• Lähestytään uudistustarpeita asiakas- ja palvelulähtöisesti. Käytännössä uudistustarpeet kohdistuvat sekä<br />
palvelujen hallinto- ja tuotantorakenteisiin että yksittäisiin palveluprosesseihin.<br />
• Vahvistetaan henkilöstön osaamista lisäämällä tutkimus- ja kehitystoiminnan, koulutuksen ja työelämän välistä<br />
vuorovaikutusta sekä hyödyntämällä aikuis-, lisä- ja täydennyskoulutuksen tarjoamia mahdollisuuksia.<br />
• Kiinnitetään erityistä huomiota työssä jaksamiseen ja työhyvinvointiin.<br />
• Tehostetaan ylikunnallisen palveluyhteistyön mahdollisuuksia, peruspalvelujen tuottamista tukevaa tietojärjestelmäyhteistyötä<br />
ja järjestelmien kehittämistä (esim. tekniset valmiudet, ohjelmistoyhteistyö, yhteishankinnat<br />
ja tietojärjestelmäkoulutus).<br />
• Luodaan rakenteita ja menetelmiä, jotka helpottavat peruspalveluja koskevassa suunnittelussa ja päätöksenteossa<br />
tarvittavan alueellisen tiedon tuottamista, välittämistä ja hyödyntämistä.<br />
• Tuetaan järjestö- ja kansalaistoimintaa.<br />
20
• Edistetään paikallista ja alueellista hyvinvointipoliittista ohjelmatyötä muun muassa kartoittamalla toimijoita<br />
ja selkeyttämällä työnjakoa.<br />
• Vakiinnutetaan hyvinvointipoliittinen ohjelmatyö osaksi maakunnan toimintakäytäntöjä ja laaditaan ylikunnallisia<br />
terveyttä ja hyvinvointia edistäviä strategioita.<br />
• Turvataan riittävä ja osaava henkilöstö hyödyntämällä monipuolisesti eriasteisen sosiaali- ja terveysalan<br />
koulutuksen tuottamaa osaamispotentiaalia. Tämä edellyttää tehtävärakenteiden paikallisten kehittämistarpeiden<br />
tarkastelua ja joustavaa uudelleen muotoilua esimerkiksi seudullisena yhteistyönä.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet sekä neuvotteluissa esiin nousseet<br />
asiat:<br />
MYAK / EAKR -toimenpideohjelma:<br />
• Aktivoidaan hyvinvointipalvelujen rakenteiden ja tuotannon kokeilu- ja pilottihankkeita.<br />
• Edistetään palvelumarkkinoita ja palveluyrittäjyyttä.<br />
• Kehitetään julkisen sektorin hyvinvointipalvelujen tuotantotapoja ja kokeilutoimintaa.<br />
Paikalliset kehittämissuunnitelmat:<br />
• Edistetään hyvinvointipalvelujen asukaslähtöisyyttä ja tuetaan hyvinvointipalvelujen tuottamisen uusia tapoja,<br />
erityisenä kehittämisen kohteena lapsiperheiden/ikäihmisten/erityisryhmien palvelut. Kannustetaan käyttämään<br />
mm. kulttuuria ja liikuntaa hyvinvointipalvelujen välineenä.<br />
Viranomais-, sidosryhmä- ja seutuneuvottelut:<br />
• Pyritään ehkäisemään varhaisella puuttumisella nuorten syrjäytymistä fokusoitumalla peruskoulunsa päättäviin<br />
nuoriin ja koulupudokkaisiin.<br />
• Turvataan osaavan työvoiman saatavuus sosiaali- ja terveydenhuollossa.<br />
• Pyritään kehittämään yliopistollista sosiaalityön aikuiskoulutusta maakunnan sosiaalityöntekijätarpeita vastaavaksi.<br />
• Toteutetaan valtakunnallista KASTE-ohjelmaa.<br />
• Osallistutaan sairaanhoitopiirin koordinoimaan maakunnalliseen terveyden edistämistyöhön.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Toimenpiteet kohdentuvat koko maakuntaan.<br />
Kulttuurin kehittäminen ja vetovoimatekijöiden lisääminen<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• Kulttuurin kansainvälistymisen aktivointi<br />
• Kulttuuriyrittäjyyden ja -teollisuuden toimintamahdollisuuksien parantaminen<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Tuotteistetaan maakunnan kulttuurin kansainvälistämiseksi kulttuuripalveluita, luodaan kv-verkostoja, lisätään<br />
kv-toimintaa, kehitetään kv-taitoja sekä kytketään elinkeinoulottuvuus ja yritystoiminta entistä vahvemmin<br />
toimintaan mukaan.<br />
• Kehitetään matkailun kärkikohteiden ja tapahtumien verkostoitua tuotekehitys- ja markkinointiyhteistyötä.<br />
• Jatketaan hyvinvointia kulttuurista -teeman puitteissa tehtyä työtä pitämällä keskustelua aiheesta yllä sekä<br />
aktivoimalla hanketoimintaa.<br />
• Edistetään kulttuurin vientiä.<br />
21
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet sekä neuvotteluissa esiin nousseet<br />
asiat:<br />
Aluekeskusohjelma (Seinäjoen seutu):<br />
• Hyödynnetään kulttuuria, erityisesti kulttuuritapahtumia sekä vapaa-ajanpalveluita elinkeinotoiminnassa ja<br />
markkinoinnissa.<br />
• Vahvistetaan osaamisen markkinointia.<br />
• Hyödynnetään palveluja vetovoimatekijänä.<br />
Aluekeskusohjelma (Kauhajoen seutu):<br />
• Kehitetään myönteistä imagoa esim. tarjoamalla houkutteleva asuinpaikka ja räätälöityjä palveluja.<br />
• Edistetään kulttuurien tuntemusta.<br />
Viranomais-, sidosryhmä- ja seutuneuvottelut:<br />
• Kehitetään maahanmuuttajien kulttuuritoimintaa ja heidän kotouttamistaan.<br />
• Lisätään kuntien kulttuuritoimien resursseja.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Toimenpiteet kohdentuvat koko maakuntaan.<br />
Kylien kehittäminen<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• Monipuolistetaan kylätoiminnan kehittämistä<br />
• Varmistetaan kylissä tarvittavat palvelut<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Panostetaan kylätoiminnan toiminnalliseen kehittämiseen, suunnitelmallisuuden lisäämiseen, uusien toimijoiden<br />
saamiseen toimintaan mukaan, toimijoiden osaamisen lisäämiseen, kylien tiedonvaihdon kehittämiseen<br />
ja kylätoiminnan toteuttajatahojen taloudellisen pohjan vahvistamiseen.<br />
• Markkinoidaan maaseutuasumista ja edistetään kylien tontti- ja asuntotarjonnan lisäämistä.<br />
• Tuetaan ympäristöön ja kylämaisemiin liittyvää kehittämistoimintaa.<br />
• Varmistetaan elinkeinoelämän ja maaseutuväestön palvelut.<br />
• Taataan paikallisen toimintaryhmän toimintaa, pätevyyden hankkimista ja toiminnan järjestämistä.<br />
• Lisätään koulutusta ja tiedottamista.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
Alueellinen maaseudun kehittämissuunnitelma:<br />
• Kannustetaan ja aktivoidaan kylien asukkaita oman elinympäristönsä monipuoliseen kehittämiseen.<br />
• Laaditaan kyläsuunnitelmia sekä toteutetaan jo laadittuja kylästrategioita.<br />
• Edistetään elinkeinojen kehittämistä kylissä tukemalla mm. matkailu- ja hoivapalvelujen kehittymistä, taloussuunnittelua,<br />
informaatioteknologian soveltamista sekä sähköisten verkkopalvelujen tuottamista.<br />
Paikalliset kehittämissuunnitelmat:<br />
• Aktivoidaan kyliä kehittämistyöhön.<br />
• Edistetään kylien toiminnan monipuolistumista, vetovoimaisuutta, viihtyisyyttä sekä asukkaiden hyvinvointia.<br />
• Painotetaan kehittämishankkeita, joiden toimenpiteillä tavoitellaan yhteistyön ja verkostoitumisen vahvistumista,<br />
kyläsuunnitelmien toteutumista sekä kylien taloudellisen toiminnan kehittymistä.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Toimenpiteet kohdentuvat koko maakuntaan.<br />
22
Luonto- ja kulttuuriympäristöjen hoitaminen sekä vesistökuormituksen vähentäminen<br />
Vesistökuormituksen vähentäminen sisältää haja-asutusalueiden viemäröinnin, jätevesien käsittelyn edistämisen<br />
sekä tulvariskien hallinnan. Valtioneuvoston asetus talousjätevesien käsittelystä viemäriverkostojen ulkopuolisilla<br />
alueilla (542/2003) astui voimaan 1.1.2004. Asetus koski uusia kiinteistöjä heti voimaantullessaan. Vanhojen kiinteistöjen<br />
osalta asetukseen on kirjattu pääsääntönä 10 vuoden siirtymäaika. Haja-asutuksen jätevesien käsittelyn<br />
tehostaminen on erityinen ongelma Etelä-Pohjanmaalla, jossa n. 30 000 kiinteistöä on viemäriverkostojen ulkopuolisilla<br />
alueilla eli asetus koskee yli 40 prosenttia maakunnan asukkaista.<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• Jätevesien käsittelyn edistäminen<br />
• Tulvariskien hallinta<br />
• Vesistöjen tilaan vaikuttaminen hankkeiden kautta<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Toteutetaan kuntien vesihuollon kehittämissuunnitelmissa esitettyjä viemäriverkostojen laajennuksia ja kyläkohtaisia<br />
viemäriverkostoja sekä tiedotetaan uusista jätevesien käsittelyvaatimuksista alueilla, joilla joudutaan<br />
jatkossakin jätevedet käsittelemään kiinteistökohtaisesti. Lisäksi pyritään esittämään valmiita ratkaisumalleja<br />
jätevesien käsittelyn asianmukaiseksi hoitamiseksi kiinteistöillä.<br />
• Hallitaan tulvariskejä selvittämällä ja arvioimalla asutusta uhkaavia tulvariskejä sekä laaditaan riskien hallintasuunnitelmia<br />
sekä tulvavaara- ja tulvariskikartoituksia.<br />
• Lisätään bio- ja uusiutuvan energian tuotantoa sekä käyttöä.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
Alueellinen maaseudun kehittämissuunnitelma:<br />
• Edistetään maaseudun kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelua, säilyttämistä, kehittämistä sekä hyödyntämistä.<br />
Paikalliset kehittämissuunnitelmat:<br />
• Aktivoidaan toimijoita yhteisöllisiin ympäristön- ja maisemanhoitohankkeisiin.<br />
MYAK / EAKR -toimenpideohjelma:<br />
• Aktivoidaan vesistöjen tilaan myönteisesti vaikuttavia hankkeita sekä muita hankkeita, joilla kehitetään yhteistyötä<br />
laadukkaan hyvinvointia edistävän elinympäristön hyväksi.<br />
• Aktivoidaan luonnon- ja kulttuuriympäristöjen sekä rakennusperinnön hoitoon liittyviä hankkeita.<br />
• Aktivoidaan matkailuyritysten toimintaedellytyksiä parantavia luonnon ja kulttuurivarojen kestävän kehityksen<br />
hyödyntämiseen liittyviä hankkeita.<br />
• Kohennetaan pilaantuneita maa-alueita.<br />
• Varmistetaan luonnonvarojen kestävää käyttöä.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Alueellisesti toimenpiteiden tulee kohdentua koko maakunnan<br />
alueelle. Erityisesti asia olisi huomioitava alueilla, joilla liittyminen viemäriverkostoihin on vähäisintä (alle 30 prosenttia)<br />
kuten Karijoella, Soinissa, Kortesjärvellä ja Lappajärvellä. Myös Lehtimäellä, Isojoella, Ylistarossa, Kuortaneella,<br />
Alahärmässä, Evijärvellä, Alajärvellä, Jurvassa, Teuvalla, Jalasjärvellä ja Ilmajoella alle puolet asutuksesta<br />
on viemäriverkostojen piirissä. Toimenpiteiden tulee ensisijaisesti kohdentua viemäröinnin laajentamiseen ja useamman<br />
kiinteistön yhteisten jätevedenpuhdistamojen toteutukseen. Harvemmin asutuissa osissa painopiste on tiedottamisessa<br />
ja kiinteistökohtaisten jätevesijärjestelmien tehostamisen neuvonnassa. Esimerkkikohteiden toteutus kattavasti<br />
eripuolille maakuntaa toimii tässä tehokkaana apuna.<br />
23
3.4. TOIMINTALINJA 4: INFRASTRUKTUURIN PARANTAMINEN<br />
Alla olevaan laatikkoon on koottu maakunnan kehittämisen kannalta tärkeimmät kehittämisen kohteet koko toimintalinjan<br />
osalta.<br />
Keskeisimmät toimenpiteet v. <strong>2009</strong>–2010<br />
• Alemmanasteisen tiestön kunnon parantaminen<br />
• Valtatie 19 kehittäminen välillä Jalasjärvi - Seinäjoki (itäinen ohikulkutie) ja välillä Nurmo<br />
– Lapua (ohituskaistaparit)<br />
• Päärata Seinäjoelta pohjoiseen; kaksoisraideosuuksien rakentaminen ja ratarakenteen parantaminen<br />
• Tietoverkosto- ja sisältöpalvelujen kehittäminen<br />
Alemmanasteisen tiestön rakenteiden ja kunnossapitotason parantaminen<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Pyritään lisäämään tiepiirin perustienpidon määrärahoja ja saamaan rahoitusta erityisperustein kohdennettuna<br />
joko maakunnittain tai muilla perusteilla myös alempiasteisen tiestön ongelmien poistamiseen.<br />
• Pyritään kasvattamaan yksityistieavustusten määrää, jotta teiden kunnon heikkeneminen hidastuisi.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Toimenpiteet kattavat tasapuolisesti koko maakunnan alemmanasteiset<br />
tiet. Kriteerinä tiekohtaisille toimenpiteille ovat raskaan liikenteen ja henkilöliikenteen liikennemäärät<br />
sekä teiden kunto ja liikenneturvallisuusasiat.<br />
VT 19<br />
Seinäjoen itäinen ohikulkutie sisältyy vaalikaudella 2007–2011 alkaviin hankkeisiin (liikennepoliittinen selonteko).<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Edistetään (Seinäjoen lentoasema – Kuortaneentie – Nurmo) -tiehankkeen toteutumista laatimalla hankkeesta<br />
yleis- ja tiesuunnitelmat sekä ajantasaistamalla aluetta koskevat yleiskaavat.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet sekä neuvotteluissa esiin nousseet<br />
asiat:<br />
Viranomais-, sidosryhmä- ja seutuneuvottelut:<br />
• Laaditaan Nurmo – Lapua -välin ohituskaistaparien ja Jalasjärven eritasoristeyksen (VT 3:n rakentamiseen<br />
liittyen) tiesuunnitelmat.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Alueellisesti muutos on positiivisinta maakuntakeskuksessa ja<br />
sen välittömässä läheisyydessä, mutta etelä-pohjoissuunnassa ja itä-länsisuunnassa hyötyjiä ovat myös maakunnan<br />
reuna-alueilla sijaitsevat seutukunnat parantuneen läpikulkuliikenteen vuoksi. Ohikulkutiestä hyötyy erityisesti maakunnan<br />
elinkeinoelämä. Eri liikennemuotojen kehitykselle ja palvelutasolle ohikulkutiestä on merkittävää etua. Samalla<br />
edistetään myös liikenneturvallisuutta ja vähennetään oleellisesti liikennepäästöjä Seinäjoen keskustassa.<br />
24
VT 18 (Vaasa - Seinäjoki - Jyväskylä) sekä VT 3 (Ilmajoki - Kurikka - Jalasjärvi)<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Kehitetään tietä vastaamaan valtateiltä edellytettävää palvelutasoa.<br />
• Parannetaan tien linjauksia sekä tien liikenteellisiä ja rakenteellisia ominaisuuksia.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Valtatien 18 palvelutason ja turvallisuuden kehittäminen<br />
parantaa maakunnan poikittaissuuntaisen liikkumisen taloudellisuutta. Hyötyjinä on koko maakunta<br />
(pohjoisosalle hyöty pienempi kuin keskeiselle ja eteläiselle maakunnalle). Hyötyjinä ovat myös Keski-<br />
Suomen sekä Pohjanmaan maakunnat. Vaikka tieyhteyden suurin ongelma Ähtärin ja Multian välillä sijaitseekin<br />
Keski-Suomen puolella, vaikuttaa osuuden parantaminen merkittävästi maakunnan elinkeinoelämän<br />
asemaa parantavasti. Valtatie 3:n kehittäminen Jalasjärvellä edellyttäisi VT 3:n ja VT 19:n eritasoristeyksen<br />
rakentamista, jotta sujuva liikennöinti varmistettaisiin molempiin pääsuuntiin. Samoin Jalasjärveltä<br />
etelän suuntaan ohituskaistaparien lisääminen parantaisi liikenteen sujuvuutta. Kurikka-Ilmajoki -<br />
yhteysvälillä VT 3:ta tulisi parantaa liikennemäärät huomioiden valtatietasoiseksi mm. kaistoja leventämällä.<br />
Seinäjoen lentoaseman kehittäminen<br />
Rengonharju-Säätiö vastaa omistajana Seinäjoen lentoaseman toiminnasta. Säätiö saa vuosittain valtion budjettivaroista<br />
rahaa toiminnan ylläpitämiseen ja investointeihin. Kiitotien pidentäminen ja leventäminen sekä rakenteiden ja<br />
laitteiden muu parantaminen on käynnistynyt. Hanke saataneen valmiiksi vuonna <strong>2009</strong>.<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Loppuunsaatetaan lentoaseman kiitotien pidentäminen ja leventäminen sekä teknisten laitteiden ja varustelun<br />
(lähestymisvalolinjat, rullauslaitteet ja navigointilaitteet) parantaminen vuoden <strong>2009</strong> aikana.<br />
• Kehitetään uusia lentoasemaa tukevia toimintoja ja palveluja (logistinen keskus).<br />
• Loppuunsaatetaan lentoaseman terminaalin laajentaminen vuoden <strong>2009</strong> aikana. Näin pystytään paremmin<br />
varmistamaan kasvavien matkustajamäärien sujuva vastaanottaminen terminaaliin sekä<br />
lentoyhtiön pääkonttorin pysyminen Seinäjoen lentoasemalla.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet sekä neuvotteluissa esiin nousseet<br />
asiat:<br />
Viranomais-, sidosryhmä- ja seutuneuvottelut:<br />
• Haetaan uusia toimintoja lentoaseman yhteyteen mm. projektitoiminnan avulla.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Seinäjoen lentoasema palvelee koko maakuntaa ja se on tärkeä<br />
osa matkaketjua.<br />
Logistiset palvelut<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Laaditaan koko maakuntaa koskeva logistiikkaselvitys /-ohjelma.<br />
Muut suunnitelmissa ja ohjelmissa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
MYAK / EAKR -toimenpideohjelma:<br />
• Kehitetään yritysten ja alueiden logistisia palveluja.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Toimenpiteet kohdentuvat koko maakuntaan.<br />
25
Maakuntaverkon rakentaminen ja sisältötuotannon kehittäminen<br />
Maakuntaohjelmassa linjatut keskeiset toimenpiteet:<br />
• Lisätään ei-kaupallisten ja kaupallisten verkkojen yhteistyötä.<br />
• Pyritään varmistamaan riittävän nopeiden ja laadukkaiden tietoliikenneyhteyksien kohtuuhintainen saatavuus<br />
koko maakunnan alueella (vähimmäisliikennöintinopeus 40 Mbit/sekunnissa).<br />
• Pyritään yhdistämään jo rakennetut seutuverkot maakuntaverkoksi, mikä mahdollistaisi alueellista sisältötuotantoa,<br />
sovellusten laajamittaista yhteiskäyttöä ja uusien tietoliikennettä hyödyntävien palvelujen syntymistä.<br />
• Tavoitellaan todellisia ja uusia vaihtoehtoja sekä kuluttajia hyödyttävää aitoa kilpailua Open Accessperiaatteeseen<br />
nojaavan toimintamallin avulla.<br />
Toimenpiteiden kohdentuminen maakunnan sisällä: Laajakaistaiset ja käyttäjille edulliset tietoliikenneyhteydet pyritään<br />
saamaan koko maakunnan alueelle. Yhteyksien tarkoituksena on tukea paikallista sisältötuotantoa sekä uusien<br />
palvelujen ja toimintatapojen käyttöönottoa.<br />
26
3.5. Maakunnan valtakunnallisesti merkittävät kärkihankkeet<br />
Oheisessa listassa on sellaisia maakunnan kärkihankkeita, joiden rahoituksesta pääosa haetaan suoraan ministeriöistä.<br />
Näiden lisäksi maakunnan eri osissa on lukuisia merkittäviä hankkeita, jotka ovat maakunnallisesti päätettävissä<br />
ja pystytään toteuttamaan pääosin maakunnassa käytettävissä olevin resurssein.<br />
1) SEINÄJOEN ITÄINEN OHIKULKUTIE, VT 19<br />
Hankekuvaus<br />
Kustannusarvio<br />
Liikennehankkeet rahoitetaan valtion budjetista v. <strong>2009</strong> v. 2010 v. 2011 v. 2012 v. 2013<br />
- Hanke käsittää välin Seinäjoen Lentoasema - Kuortaneentie - Nurmo.<br />
- Hanke sisältyy jo liikennepoliittisessa selonteossa vaalikaudella 2007<br />
- 2011 rakennettavien hankkeiden joukkoon. Hanke kuuluu osana tiejaksoon<br />
Jalasjärvi-Uusikaarlepyy-Kokkola, joka sisältyy tiehallinnon<br />
esittämään runkotieverkkoon ( LVM ei vahvistanut)<br />
- Seinäjoen itäinen ohikulkutie tulee parantamaan elinkeinoelämän<br />
toimintaedellytyksiä sekä liikenneturvallisuutta siirtämällä raskaan liikenteen<br />
ja vaarallisten aineiden kuljetukset pois vilkkaasta kaupunkikeskuksesta.<br />
Koko hankkeen hyötykustannussuhde on n. 2. - 5 milj. 25 milj. 20 milj. -<br />
Hankkeen kokonaiskustannusarvio 50 milj. €<br />
2) SEINÄJOEN YLIOPISTOKESKUS JA EPANET-KORKEAKOULUVERKOSTO<br />
Hankekuvaus<br />
Kustannusarvio<br />
v. <strong>2009</strong> v. 2010 v. 2011 v. 2012 v. 2013<br />
1) Seinäjoen yliopistokeskuksen toiminnan vahvistaminen kansainvälisen<br />
0,7 milj. 0,7 milj. 0,7 milj. 0,7 milj. 0,7 milj.<br />
tason osaamisen välittäjänä ja tuottajana, nykyinen kehittämismää-<br />
räraha toimintamäärärahaksi.<br />
Opetusministeriöltä haettava rahoitusosuus / mom. 29.50.20 0,7 0,7 0,7 0,7 0,7<br />
2) Epanet 2, Epanet korkeakouluverkoston toiminnan vakiinnuttaminen, 4 milj. 4 milj. 4 milj. 4 milj. 4 milj.<br />
elinkeinoelämän kanssa toteutettavien T&K -hankkeiden lukumäärän<br />
kasvattaminen ja tutkimusryhmien rakenteen kehittäminen niin, että<br />
ryhmien toiminnan vaikuttavuutta voidaan lisätä.<br />
Opetusministeriöltä haettava rahoitusosuus / mom. 29.50.01 1,8 1,8 2,0 2,0 2,1<br />
3) Aikuiskoulutuksen tehostaminen: Yliopistollisten tutkintoon johtavan 0,9 milj. 0,9 milj. 0,9 milj. 0,9 milj. 0,9 milj.<br />
koulutuksen toteuttaminen, avoimen yliopisto-opetuksen kehittäminen<br />
sekä työelämälähtöisen täydennyskoulutuksen laajentaminen.<br />
Opetusministeriöltä haettava rahoitusosuus / mom. 29.50.01 0,7 0,7 0,7 0,7 0,7<br />
3) SEINÄJOEN AMMATTIKORKEAKOULU<br />
- Seinäjoen ammattikorkeakoulun toiminnan vahvistaminen ja turvaaminen sekä erityisesti aluekehitystehtävän<br />
resursointi<br />
Hankekuvaus<br />
Kustannusarvio<br />
v. <strong>2009</strong> v. 2010 v. 2011 v. 2012 v. 2013<br />
1) Seinäjoen ammattikorkeakoulun T&K -toiminnan vahvistaminen. 1 milj. 1 milj. 1 milj. 1 milj. 1 milj.<br />
Opetusministeriöltä haettava rahoitusosuus / mom. 29.40.30 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3<br />
2) Kansainvälisten toimintojen kehittäminen: vieraskieliset koulutusohjelmat,<br />
1,5 milj. 1,5 milj. 1,5 milj. 1,5 milj. 1,5 milj.<br />
kansainväliset konferenssit, kv-harjoittelu, kv-hankkeet jne.<br />
Rahoitusta haetaan eri ministeriöistä 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5<br />
4) PÄÄRADAN KEHITTÄMINEN: HELSINKI – SEINÄJOKI – OULU<br />
Hankekuvaus<br />
Kustannusarvio<br />
v. <strong>2009</strong> v. 2010 v. 2011 v. 2012 v. 2013<br />
1) Seinäjoki – Oulu radan palvelutason parantaminen (radan peruskunnostus,<br />
liikennenopeuden nosto, akselipainon nostaminen 25 tonniin,<br />
henkilöliikenteen matka-ajan lyhentäminen, pullonkaulojen poistaminen<br />
kohtauspaikkoja kehittämällä ja 2-raideosuuksien rakentaminen)<br />
90 milj. 90 milj. 90 milj. 90 milj. 90 milj.<br />
Hankkeen kokonaiskustannusarvio 90,0 90,0 90,0 90,0 90,0<br />
27
3.6. Vaikutusten arviointi<br />
Toimenpide<br />
Vaikutukset<br />
TOIMINTALINJA 1: YRITYSTOIMINNAN EDISTÄMINEN<br />
Keskeisten kehittämisalojen vahvistaminen ja verkostoituminen<br />
Kasvun alojen tukeminen<br />
Yritysten liiketoimintaosaamisen vahvistaminen ja T&K –toiminnan kehittäminen<br />
TOIMINTALINJA 2: OSAAMISEN JA INNOVAATIOJÄRJESTELMÄN VAHVISTAMINEN<br />
Ammattitaitoisen työvoiman turvaaminen<br />
Työllisyyden edistäminen ja työelämäsyrjäytymisen ehkäiseminen<br />
EPANET:n ja Seinäjoen yliopistokeskuksen toiminnan jatkuvuuden varmistaminen<br />
Seinäjoen ammattikorkeakoulun vahvistaminen<br />
Toisen asteen koulutuksen kehittäminen<br />
Kansainvälisesti vetovoimaisen innovaatioympäristön kehittäminen<br />
Etelä-Pohjanmaan kansainvälistymisen toimintaohjelman toteuttaminen<br />
ymp. sos. tal. tasaarvo*<br />
+ - + ++ 0<br />
+ + ++ +<br />
0 0 ++ 0<br />
ymp. sos. tal. tasaarvo<br />
0 + ++ +<br />
0 ++ + +<br />
0 + + +<br />
0 + + +<br />
0 ++ ++ ++<br />
+ ++ + + ?<br />
0 + + +<br />
TOIMINTALINJA 3: ASUINYMPÄRISTÖN JA HYVINVOINNIN KEHITTÄMINEN ymp. sos. tal. tasaarvo<br />
Peruspalvelujen vahvistaminen ja hyvinvointipalvelujen kehittäminen<br />
0 ++ + +<br />
Kulttuurin kehittäminen ja vetovoimatekijöiden lisääminen<br />
Kylien kehittäminen<br />
Luonto- ja kulttuuriympäristöjen hoitaminen sekä vesistökuormituksen vähentäminen<br />
0 ++ + 0<br />
+ + + +<br />
++ + + 0<br />
TOIMINTALINJA 4: INFRASTRUKTUURIN PARANTAMINEN ymp. sos. tal. tasaarvo<br />
Alemmanasteisen tiestön rakenteiden ja kunnossapitotason parantaminen<br />
0 + ++ +<br />
VT 19<br />
VT 18: Vaasa - Seinäjoki - Jyväskylä ja VT 3: Ilmajoki - Kurikka - Jalasjärvi<br />
Seinäjoen lentoaseman kehittäminen<br />
Logistiset palvelut<br />
Maakuntaverkon rakentaminen ja sisältötuotannon kehittäminen<br />
+ - 0 ++ 0<br />
+ - 0 ++ +<br />
- 0 ++ +<br />
+ - 0 ++ 0<br />
+ ? + + +<br />
++<br />
Merkittäviä positiivisia vaikutuksia + - Sekä positiivisia että negatiivisia vaikutuksia<br />
+ Positiivisia vaikutuksia + ? Vaikeasti ennakoitava positiivinen vaikutus<br />
o Ei todennäköisiä vaikutuksia - ? Vaikeasti ennakoitava negatiivinen vaikutus<br />
-<br />
- -<br />
Negatiivisia vaikutuksia ? Ennakointiin tai tietoon liittyviä epävarmuustekijöitä<br />
Merkittäviä negatiivisia vaikutuksia + >< - Sekä positiivisia että negatiivisia vaikutuksia,<br />
joista ei ole päästy yksimielisyyteen<br />
*tasa-arvolla tarkoitetaan tässä yhteydessä sukupuolista, alueellista sekä ikäryhmittäistä tasa-arvoa.<br />
28
4. TOTEUTTAMINEN HALLINNONALOITTAIN<br />
Tämä luku on tarkoitettu lähinnä alueen sisäiseen käyttöön ja siinä kuvataan lyhyesti eri hallinnonalojen<br />
lähiajan painotuksia ja keskeisiä toimenpiteitä perusteluineen vuosina <strong>2009</strong>–2010, pääpaino on vuodessa<br />
2010. Keskeiset toimenpiteet ja painotukset tullaan ottamaan huomioon alueviranomaisten tulosneuvotteluissa.<br />
Työ- ja elinkeinoministeriö<br />
Teknologia ja innovaatiot: Etelä-Pohjanmaan ominaispiirre on pk-yritysvaltaisuus, mikä mahdollistaa<br />
hyvän joustavuuden ja sopeutumisen uusiin mahdollisuuksiin. Toisaalta viennin ja kansainvälistymisen<br />
aste ovat haasteena. Teknologia- ja innovaatiopoliittisten toimenpiteiden tavoitteena on edistää kasvu- ja<br />
vientipotentiaaliltaan lupaavia hankkeita, joissa tyypillisesti on erilaista yritysten tai tutkimusorganisaatioiden<br />
välistä kansallista tai kansainvälistä yhteistyötä.<br />
Etelä-Pohjanmaalla innovaatiotoimijoiden, kuten Epanet- ja ammattikorkeakoulu- sekä yrityspalveluorganisaatioiden<br />
yhteistyötä täytyy edelleen tiivistää. Maakunnan innovaatiopotentiaalin ja sen jatkuvan uudistumisen<br />
kannalta pidemmällä aikajänteellä kriittisen tärkeää on soveltavan tutkimuksen resursointi.<br />
Yritykset: Hallinnonalan yrityspolitiikalla tähdätään yrittäjyyden edellytysten vahvistamiseen ja yritysten<br />
toimintaympäristön parantamiseen. Yritysten neuvonta-, kehittämis- ja rahoituspalveluita TE-keskus ja<br />
Finnvera suuntaavat yrityskannan ja -dynamiikan säilyttämiseksi aloittaville yrityksille ja työllisyyden ja<br />
kasvun tukemiseksi myös kasvuhakuisille yrityksille. Lisäksi vahvistetaan muutoinkin yritysten osaamista<br />
ja verkottumista.<br />
Kansainvälistyminen: Etelä-Pohjanmaan kansainvälistymisen edistäminen (ml. innovaatiot ja kansainvälinen<br />
liiketoiminta, perinteinen viennin kasvun edistäminen, kasvuyritysten kansainvälistymisen edistäminen,<br />
tutkimustoiminnan kansainvälistäminen)<br />
Energia: Hallinnonalan myöntämiä energiatukia kohdennetaan sellaisiin energia-alan investointeihin ja<br />
investointeja kartoittaviin selvityksiin, joilla pyritään kehittämään energiataloutta ympäristömyönteisemmäksi.<br />
Tuen myöntämisen taustalla on kansainväliset ilmasto- ja energiasitoumukset ja niiden pohjalta<br />
valmistuva energia- ja ilmastostrategia.<br />
Työvoima: Julkisen työvoimapalvelun keskeinen tehtävä on varmistaa osaavan työvoiman saatavuus,<br />
alentaa rakenteellista työttömyyttä ja edistää työssä olevan työvoiman työssä pysymistä sekä työurien pidentämistä.<br />
Tavoitteena on helpottaa työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmaa tehostamalla työnvälitystä,<br />
lyhentämällä työttömyysjaksoja ja kehittämällä työvoimakoulutusta entistä paremmin yritysten tarpeisiin.<br />
Työvoiman saatavuuden turvaamiseksi hankitaan työvoimaa myös ulkomailta, pääsääntöisesti EU:n alueelta,<br />
mutta myös jossain määrin kolmansista maista.<br />
Työvoimakoulutus: Työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen tavoitteena on osaavan työvoiman saatavuuden<br />
turvaaminen, työvoimareservien tehokkaampi työelämään kouluttaminen sekä yhteishankintakoulutuksen<br />
monipuolinen hyödyntäminen. Koulutuksen tulee kohdentua entistä enemmän myös työssä olevien<br />
osaamisen ja ammattitaidon kehittämiseen. Oppilashankinnan painopiste tulee olla yhä enemmän ammatinja<br />
toimialanvaihtajissa. Työvoimakoulutuksella turvataan maahanmuuttajien kotoutuminen ja toimiva kielitaito.<br />
Työllistäminen:<br />
Palvelukeskusten kehittäminen työllistyvyyden edistäjiksi: Palvelukeskusten toiminta on luonteeltaan<br />
erityispalvelua. Erityisyys tulee asiantuntijuudesta. Palvelukeskuksissa keskitytään työllistymisen erityiskysymyksiin<br />
kuten työ- ja toimintakyvyn arviointiin, psykososiaaliseen ja ammatilliseen kuntoutukseen<br />
29
sekä yksilölliseen palvelu- ja tukiprosessiin. Terveyspalvelut ovat keskeinen osa palvelukeskusten palvelua.<br />
Asiakkaiden terveydentilaan, työ- ja toimintakykyyn sekä kuntoutukseen liittyvät kysymykset nousevat<br />
jatkossakin entistä enemmän esille, mikäli asiakaskunnan vajaakuntoisuus lisääntyy.<br />
Palvelukeskusten toiminta tulee turvata ja kehittää niiden toimintaa entistä enemmän työllistyvyyden edistäjäksi.<br />
Palvelukeskusten roolia tulee kehittää yksilöllisestä palvelu-, tuki- ja kuntoutustoiminnasta työelämäyhteyksien<br />
ja työmarkkinoiden tuntemiseen. Palvelukeskusten moniammatillisen tiimin ja osaamisen<br />
hyödyntämistä konsultatiivisesti tulee lisätä, kun harkitaan asiakkaan ohjaamista palvelukeskuksiin.<br />
Palvelukeskusten rooli korostuu välityömarkkinoiden kehittämisessä eli välityöpaikkoja tarvitaan erityisesti<br />
asiakkaan valmennus- ja työllistymisvaiheessa. Asiakkaiden työllistymisprosessissa tarvitaan matalan<br />
osaamisen työpaikkoja sekä mahdollisuus työskennellä alentuneella työkyvyllä (sosiaaliset yritykset).<br />
Yritysyhteistyön lisääminen: Työvoimatoimistojen työnantajapalvelujen rooli vahvistuu jatkossa osana<br />
työvoimatoimistojen muuttumista TE-toimistoiksi. Työvoimatoimistojen rooli seudullisten yrityspalvelujen<br />
organisoinnissa kasvaa. Säännölliset ja tiiviit suhteet alueen työnantajiin auttavat työelämäläheisten<br />
palvelujen toteuttamista ja työmarkkinoiden toimivuuden edistämistä.<br />
Yritysyhteistyötä kehitetään laaja-alaisesti. Palkkatukimäärärahat kohdennetaan siten, että niillä entistä<br />
paremmin tuetaan työttömän henkilön työllistymistä avoimille työmarkkinoille. Lisätään oppisopimuskoulutusta<br />
sekä kohdennetaan palkkatukimäärärahoja yrityksissä tapahtuvaan tukityöllistämiseen.<br />
Alueiden kehittäminen:<br />
Yleinen aluekehittäminen (ns. vapaa maakunnan kehittämisraha): Etelä-Pohjanmaan liitolle osoitettu<br />
ohjelmiin sitomaton maakunnan kehittämisraha suunnataan pääosin <strong>maakuntaohjelman</strong> painopisteitä tukeviin<br />
kehittämishankkeisiin.<br />
Osaamiskeskusohjelma: Foodwest Oy on mukana Elintarvikekehityksen klusteriohjelmassa yhtenä viidestä<br />
osaamiskeskuksesta ja myös koordinoi samaista osaamisklusteria. Elintarvikekehityksen klusteriohjelmassa<br />
Foodwest Oy:lle on nimetty kaksi erityispainopistettä: 1) Terveyttä ylläpitävien ja edistävien elintarvikkeiden<br />
kehittäminen ja tuotteistaminen sekä 2) Kuluttajien hyvinvoinnin edistäminen elintarvikealan<br />
palveluiden kautta. Seinäjoen Teknologiakeskus Oy on mukana osaamiskeskuksena Tampere-vetoisessa<br />
Älykkäät koneet -osaamisklusterissa. Älytekniikan osaamiskeskus vahvistaa ko. osaamisklusteria omilla<br />
teknologiatutkimuksen kärkialueillaan (sulautetut järjestelmät ja virtuaaliteknologia) sekä valtakunnallisilla<br />
yrityskehitystoimenpiteillä.<br />
Aluekeskusohjelma: Seinäjoki jatkaa myös ohjelmakaudella 2007–2010 kansallisessa aluekeskusohjelmassa.<br />
Seinäjoen seudun aluekeskusohjelman tavoitteena on lisätä Seinäjoki Science Parkin osaamisen<br />
hyödyntämistä maakunnan yrityksissä, hyödyntää Seinäjoen kaupunkiseudun kulttuuri- ja vapaa-ajan palveluita<br />
sekä osaamista seudun vetovoimatekijöinä, vahvistaa alueen yritysten liiketoimintaosaamista ja<br />
kansainvälistymistä erityisesti kärkiklustereissa sekä tukea Seinäjoen seudun toimijoiden ja innovaatioympäristön<br />
kansainväistymistä. Kauhajoen seudun aluekeskusohjelman avulla kehitetään Suupohjan alueen<br />
yritystoiminnan kärkialoja; logististen automaatiojärjestelmien teollisuutta sekä huonekalu- ja elintarvikealoja.<br />
Tavoitteena on kehittää kärkitoimialoille uusia liiketoimintamahdollisuuksia sekä vahvistaa näiden<br />
alojen osaamisrakenteita ja toimintaympäristöä<br />
EU:n rakennepolitiikan toteuttaminen: Länsi-Suomen EAKR-ohjelman rahoituksen suuntaamisen painopisteinä<br />
ovat yritystoiminnan edistäminen sekä osaamis- ja innovaatiotoiminnan ja niitä tukevien rakenteiden<br />
vahvistaminen. Yritystoiminnan edistämisessä tuetaan erityisesti uuden yritystoiminnan syntymistä,<br />
kasvuyrityksiä, pk-yritysten tutkimus- ja tuotekehitystoimintaa sekä innovaatioiden edistämistä, liiketoimintaosaamisen<br />
kehittämistä ja pk-yritysten verkostoitumista. Tuki-instrumentteina ovat Finnveran korkotuetut<br />
lainat ja TE-keskuksen kehittämisavustus investointeihin ja kehittämishankkeisiin. Etelä-<br />
Pohjanmaan korkeakouluverkoston EPANET:in toiminnan kehittäminen ja vakiinnuttaminen koordinaatioprojektien<br />
kautta sekä Epanet-professuurien kehittämisprojektit ovat myös EAKR-ohjelman toteuttami-<br />
30
sen painopisteinä. ESR-toimenpideohjelman alueellisen osion toteuttamisen painopisteitä Etelä-<br />
Pohjanmaalla ovat mm. pk-yritysten verkostoyhteistyön tukeminen sekä henkilöstön koulutus- ja kehittämistoimenpiteet,<br />
välityömarkkinoiden toiminnan tukeminen, nuorten syrjäytymisen ehkäisy, yrityspalvelujärjestelmän<br />
käynnistäminen, kehittäminen ja markkinointi sekä työperäisen maahanmuuton edistäminen.<br />
Liikenne- ja viestintäministeriö<br />
Tieliikenne: Tieverkon turvallisuuden ja sujuvuuden parantamiseen investoinnein ei rahoitus anna mahdollisuuksia.<br />
Lähivuosien tienpito painottuu hoitoon sekä ylläpitoon, joilla päivittäisen liikennöitävyyden<br />
turvaaminen, yhdenmukaiseen ja yllätyksettömään liikennöitävyyteen pyrkiminen. Siltojen kunnostaminen<br />
sekä puuhuollon reittien parantamiseen panostetaan aiempaa enemmän. Vt 19 Seinäjoen itäisen ohikulkutien<br />
tiesuunnitelma tehdään v. <strong>2009</strong>–2010. Hankkeen toteuttamiseen odotetaan saatavan aloitusrahoitus v.<br />
2010. Tiesuunnitelmia ajantasaistetaan myös muilla päätieverkoilla.<br />
Rautatieliikenne: Seinäjoki-Oulu välillä on aloitettu vuonna 2007 palvelutason parantamishanke, jonka<br />
kustannusarvio on 800 M€ (I-vaiheen rahoitusta nostettu 90 M€:lla, yht 200 M€). Kokkola-Ylivieska välin<br />
kaksoisraide on suunniteltu liikennepoliittisessa selonteossa toteuttaa PPP-hankkeena (Public-Private Partnership)<br />
(rahoitusta on varattu 250 M€) ja tavoitteena on, että rataosalla tehdään peruskunnostus, akselipaino<br />
nostetaan 25 tonniin ja henkilöliikenteen matka-aikaa lyhennetään. Rataosalta poistetaan pullonkauloja<br />
kehittämällä kohtauspaikkoja ja rakentamalla kaksoisraideosuuksia. Seinäjoki – Oulu 2. vaiheeseen<br />
varaus on 350 M€. Liikennepoliittisen selonteon mukaan Seinäjoki-Vaasa radan sähköistys (20 M€) kuuluu<br />
vaalikaudella 2007–2011 alkaviin hankkeisiin. Muilta osin rataverkon liikennöitävyys maakunnan alueella<br />
turvataan pääasiassa kunnossapidon toimin.<br />
Lentoliikenne: Seinäjoen lentoasema ja sen toiminnot ovat kehittyneet viime vuosina nopeasti. Tällä hetkellä<br />
kenttää laajennetaan, kiitotien pituudeksi tulee 2 kilometriä ja leveydeksi 45 metriä. Uusi kiitotie saadaan<br />
kokonaisuudessaan käyttöön elokuussa <strong>2009</strong>, jonka jälkeen voidaan vastaanottaa raskaampia koneita<br />
ja mm. charter-liikennettä. Lentoaseman toimintoja tullaan kehittämään mm. projektitoiminnan kautta,<br />
jolloin kartoitetaan mahdollisia yhteistyökumppaneita, rahtiliikennetoiminnan tarpeita, matkatoimisto- ja<br />
logistiikka alan sekä puolustusvoimien tarpeita.<br />
Liikenneturvallisuus: Liikenneturvallisuutta pyritään parantamaan nopeusrajoitusten ja talvinopeuksien<br />
avulla. Liikennevalvontaa tullaan lisäämään automaattisen liikennevalvonnan avulla.<br />
Tietoliikenne: Etelä-Pohjanmaalla laajakaistan nopeustavoitteeksi on asetettu 40 Mbit/s koko maakunnan<br />
alueella. Tavoitteena on myös Open Access -verkkojen syntymisen edistäminen, koska yhteiskunnallisessa<br />
omistuksessa olevia Open Access -verkkoja rakentamalla voitaisiin kustannustehokkaasti taata hajaasutusalueille<br />
riittävät yhteydet sekä monipuoliset palvelut myös tulevaisuudessa. Tulevaisuuden laajakaista<br />
tulisi olla helposti skaalautuva, myös erittäin suuren siirtokapasiteetin tasapuolisesti koko maakunnan<br />
alueelle tuottava palvelu. Tämä mahdollistaisi mm. tasapainoisen alueellisen kehityksen, parantaisi kuntapalvelujen<br />
saatavuutta sekä mahdollistaisi terveyden- ja sairaanhoidon sekä sosiaalialan palveluiden parantamisen<br />
verkon kautta.<br />
Opetusministeriö<br />
Yliopistokeskus: Yliopistojen tulosohjaukseen liittyen yliopistojen rahoitusjärjestelmää tulisi kehittää siten,<br />
että se mahdollistaisi yliopistokeskusten toiminnan huomioimisen ja yliopistojen toiminnan alueellisen<br />
vaikuttavuuden laajentamisen. Yliopistojen mittareita tulisi myös kehittää, jolloin otettaisiin huomioon<br />
mm. vuorovaikutus alueen toimijoiden kesken.<br />
Ammattikorkeakoulu: Ammattikorkeakoulujen rahoitusjärjestelmää olisi kehitettävä siten, että nuorten ja<br />
aikuisten aloituspaikkojen välistä jakoa joustavoitettaisiin. Näin koulutusta voitaisiin suunnata alueiden<br />
31
tarpeita nykyistä paremmin palvelevalla tavalla. Ammattikorkeakoulujen rahoituksessa tulisi painottaa<br />
tuloksellisuutta ja vaikuttavuutta. Ammattikorkeakoulujen T & K-rahoitusta tulisi kehittää korkeakoulujen<br />
profiloitumista ja niiden keskinäisen työnjaon selkiyttämistä edistävällä tavalla. Ammattikorkeakouluverkkoa<br />
ja koulutusohjelmarakennetta tulisi kehittää vastaamaan 2010-luvun tarpeita.<br />
Yleissivistävä koulutus: Yleissivistävän koulutuksen kehittämisen lähtökohtana on perusopetuksen saavutettavuus<br />
ja alueellinen yhdenvertaisuus. Tavoitteena on tietojen ja taitojen ohella riittävien tuki- ja oppilashuollon<br />
palvelujen saatavuus. Opinto-ohjaukseen panostaminen ja sen kehittäminen on entistä tärkeämpää<br />
kaikilla koulutusasteilla.<br />
Ammatillinen koulutus: Toisen asteen ammatillisen koulutuksen tarjonnan saatavuus ja saavutettavuus<br />
pyritään turvaamaan (lakisääteinen tehtävä) sekä koulutukseen sijoittumista seurataan välittömästi peruskoulutuksen<br />
jälkeen, painopisteenä nivelvaiheen koulutuksen kehittäminen syrjäytymisen ehkäisemiseksi<br />
(lukio, ammattikoulu). Oppilaitosverkostoja tullaan kokoamaan.<br />
Kulttuuri: Kulttuurin kansainvälistymistä pyritään edistämään tavoitteena maakunnan toimijoiden laajempi<br />
osallistuminen kansainvälisiin vientihankkeisiin. Luovien alojen yritystoiminnan kehittämissuunnitelma<br />
on valmistunut ja sitä toteutetaan laajasti. Kulttuurin ja hyvinvoinnin välisen yhteyden edistäminen<br />
sosiaali- ja terveyspuolen sekä kulttuurin välillä, eri sektoreiden yhteistyönä on myös yksi kulttuurin kehittämisen<br />
painopisteistä. Tämä koskee kaikkia ikäryhmiä: esimerkiksi nuorten syrjäytymisen ehkäisy ja vanhusten<br />
henkisen vireyden edistäminen on tärkeää. Taidetoimikunnan toiminnan kehittämiseksi lisäresursseja<br />
tulisi tuntuvasti lisätä niin, että toimialueen koko huomioitaisiin.<br />
EU:n rakennepolitiikan toteuttaminen: Länsi-Suomen lääninhallituksen painopisteenä on ammatillisen<br />
ja aikuiskoulutuksen sekä korkea-asteen koulutuksen kehittäminen vastaamaan alueen työvoiman osaamisja<br />
työllisyystarpeita.<br />
Maa- ja metsätalousministeriö<br />
Maaseudun kehittäminen: Maaseudun elinkeinorakenteen monipuolistamista edistetään lisäämällä uutta<br />
yritystoimintaa ja vahvistamalla toimivien maaseudun mikroyritysten kilpailukykyä tukemalla yritysten<br />
perustamis- laajentamis- ja kehittämistoimia. Tukemisen tavoitteena on olemassa olevien työpaikkojen<br />
turvaamisen lisäksi uusien työpaikkojen luominen maaseudulle sekä tuotannollisessa toiminnassa että palvelualoilla.<br />
Uusiutuvan energian kysynnän kasvu tarjoaa mahdollisuuksia erityisesti puu- ja metsäenergian<br />
käytön huomattavalle lisäämiselle sekä tätä kautta uudelle yritystoiminnalle.<br />
Maaseudun asuinympäristön ja maaseutukylien elinvoimaisuutta vahvistetaan ja lisätään erityisesti paikallisella,<br />
maaseudun asukkaiden omaehtoisella yhteis- ja kehittämistyöllä.<br />
Maatalous: Maatalouden tuottavuuden kehitystä parannetaan tukemalla päätuotantosuuntien rakennekehitystä<br />
hanketoiminnan avulla sekä lisäämällä maatalousyrittäjien osaamista. Lisäksi maatalouden toimintaedellytysten<br />
ja kilpailukyvyn kehittämistä edistetään maatiloille myönnettävillä investointituilla<br />
Metsätalous: Metsätalouden edistämisessä painopisteenä on harvennushakkuiden edistäminen ja teollisuuden<br />
puun saannin turvaaminen, metsätilusrakenteen parantaminen, metsänomistajien osaamisen vahvistaminen<br />
sekä metsien omistajarakenteen kehittäminen.<br />
Vesivarojen käyttö ja hoito: Tulvadirektiivin toimeenpano on käynnistynyt. Ensimmäisenä tavoitteena on<br />
alustavien tulvariskiarvioiden laatiminen vuoden 2010 loppuun mennessä kaikista Etelä-Pohjanmaan vesistöistä.<br />
Niiden laatimisen rinnalla jatketaan jo aloitettua pahimpien tulvariskialueiden tulvavaara- ja tulvariskikartoituksia.<br />
Tulvasuojelun investoinneista tärkeimpiä ovat toteutettujen tulvasuojelutöiden kunnossapito<br />
ja ylläpito sekä uutena kohteena Luopajärven tulvasuojelun rahoitus ja käynnistäminen.<br />
32
Teollisuuden, elinkeinoelämän ja asutuksen vedensaannin turvaaminen niin taajamissa kuin hajaasutusalueilla<br />
on maakunnan kehittymisen kannalta oleellista. Suurin meneillään oleva hanke on Alajärvi-<br />
Kuortane -syöttövesijohdon rakentaminen. Veden hankintaan käytettävien pohjavesialueiden säilymiseen<br />
laadukkaina panostetaan kartoittamalla riskikohteita, laatimalla suojelusuunnitelmia sekä kunnostamalla<br />
alueita.<br />
EU:n rakennepolitiikan toteuttaminen: Maaseudun kehittämistä rahoitetaan ohjelmakaudella 2007–<br />
2013 EU:n uudesta maaseuturahastosta eli Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta. Yritystukien<br />
ja kehittämishanketukien haut ovat käynnistyneet vuonna 2007. Ohjelmakauden rahoituksen toteutusta<br />
varten on Suomessa laadittu Manner-Suomen maaseutuohjelma vuosille 2007–2013. Manner-<br />
Suomen maaseudun kehittämisohjelman tavoitteita ovat elinvoimaisen ja toimivan maaseudun säilyminen,<br />
ympäristön tilan parantaminen ja uusiutuvien luonnonvarojen kestävän käytön varmistaminen.<br />
Ympäristöministeriö<br />
Ympäristönsuojelu: Maatila- ja yritysmittakaavaisten biokaasulaitosten rakentaminen edistää vesiensuojelua<br />
ja vähentää Itämereen suuntautuvaa ravinnekuormitusta. Myös haju- ja metaanipäästöt ja sen myötä<br />
ilmastonmuutosta aiheuttavat kasvihuonekaasupäästöt pienenevät ja fossiilisten polttoaineiden tarve vähenee.<br />
Laitosten yleistymiseen tarvitaan julkista tukea ja kannustimia. Pilaantuneet maa-alueet erityisesti<br />
asutuksen välittömässä läheisyydessä ovat merkittävä ympäristö- ja terveysriski sekä uhka pinta- ja pohjavesille.<br />
Näiden alueiden kunnostamista tulee edistää ja turvata toimien resursointi.<br />
Alueiden käyttö ja vesihuolto: Haja-asutusalueiden jätevesien käsittelyjärjestelmien saaminen asetusten<br />
mukaisiksi vuoteen 2014 mennessä on kova haaste Etelä-Pohjanmaalla, missä vain noin 60 prosenttia väestöstä<br />
asuu viemäriverkostojen piirissä. Maakunnassa on toteutettu ja toteutetaan useita neuvontahankkeita,<br />
joilla pyritään opastamaan kiinteistöjä jätevesienkäsittelyjärjestelmien tehostamisessa ja nopeuttamaan<br />
tarvittavien toimien toteuttamista. Haja-asutusalueiden jätevesilietteiden käsittelyn keskittyminen jätevedenpuhdistamoille<br />
samanaikaisesti laajenevan viemäriverkoston kanssa vaatii puolestaan puhdistamoilta<br />
suurempaa käsittelykapasiteettiä ja laajennusinvestointeja. Näihin haasteisiin pitäisi pystyä vastaamaan.<br />
Vuoden <strong>2009</strong> alussa Etelä-Pohjanmaalla toteutuu kaksi suurta kuntaliitosta Seinäjoen seudulla ja Härmänmaalla,<br />
lisäksi Kurikka ja Jurva sekä Alajärvi ja Lehtimäki liittyvät yhteen. Liitoskunnille tämä tuo haasteita<br />
toimintojen sijoittumisen uuteen suunnitteluun ja luo tarvetta laaja-alaiseen yleiskaavalliseen tarkasteluun.<br />
Ympäristön hoito: Etelä-Pohjanmaalla vesistöjen merkitys on suuri niiden vähäisyyden vuoksi. Vesistöt<br />
ovat pieniä voimakkaasti kuormitettuja ja niihin kohdistuu suuria virkistyskäyttöpaineita. Tästä syystä vesistöjen<br />
kunnostukset ja kuormituksen vähentäminen pysyvät keskeisinä teemoina lähivuosinakin. Osana<br />
laajempaa kokonaisuutta alueelle valmistuu vuoden <strong>2009</strong> aikana vesienhoidon tavoitteet määrittelevä ja<br />
tulevien vuosien vesiensuojelu- ja hoitotoimia linjaava vesienhoitosuunnitelma sekä siihen sisältyvä toimenpideohjelma.<br />
Luonto- ja kulttuuriperintö: Luonnon monimuotoisuuden säilyminen on luonnonsuojelun keskeisin tavoite<br />
ja sitä edistetään suojeluohjelmia toteuttamalla ja huomioimalla luonnonarvot kaikessa maankäytössä<br />
ja sen suunnittelussa. Luonnonsuojelua ja virkistyskäyttöä sovitetaan yhteen laatimalla suojelualueille hoito-<br />
ja käyttösuunnitelmia sekä toteuttamalla luontomatkailuun soveltuville alueille palvelurakenteita. Maatalousalueilla<br />
monimuotoisuuden turvaamiseen pyritään yleissuunnittelun ja erityistukien avulla, metsäalueilla<br />
METSO -ohjelman kautta. Maakunnan rikkaan kulttuuriperinnön, erityisesti rakennushistoriallisesti<br />
arvokkaan rakennuskannan säilymistä tuetaan korjausrakentamisavustuksin ja kannustamalla kuntia kulttuuriympäristöohjelmien<br />
laatimiseen.<br />
EU:n rakennepolitiikan toteuttaminen: Ympäristöministeriön hallinnonalalla käytettävän rahoituksen<br />
suuntaamisesta on valmisteltu ohjelmasopimus. Länsi-Suomen ympäristökeskus painottaa mm. vesistöjen<br />
33
tilaan myönteisesti vaikuttavia projekteja sekä sellaisia projekteja, joilla kehitetään yhteistyötä laadukkaan<br />
hyvinvointia edistävän elinympäristön hyväksi. Painopisteenä ovat myös luonnonvarojen kestävän käytön<br />
varmistaminen, pilaantuneiden maa-alueiden kunnostaminen sekä luonnon- ja kulttuuriympäristöjen sekä<br />
rakennusperinnön hoitoon liittyvät projektit.<br />
Sosiaali- ja terveysministeriö<br />
Kuntien sosiaali- ja terveysalan kehittäminen: Etelä-Pohjanmaan maakunnassa sosiaali- ja terveydenhuollon<br />
palvelujen toiminnallisessa kehittämisessä keskeisiä painopistealueita ovat peruspalvelujen arvioinnin<br />
ja selvitysten tekeminen, henkilöstön riittävyyden varmistaminen, palvelujen saatavuuden varmistaminen<br />
(monialaisesti, eri sektoreiden yhteistyönä), tietojärjestelmäyhteistyön kehittäminen, sosiaali- ja<br />
terveysalan pysyvien kehittämisrakenteiden takaaminen niin, että ne ottavat huomioon myös erityisosaamisen<br />
kehittämisen elinkaarimallin mukaisesti sekä perusterveydenhuollon kehittämisen.<br />
Sosiaali- ja terveydenhuollon kansallinen kehittämisohjelma 2008–2011 (KASTE-ohjelma) on sosiaali- ja<br />
terveysministeriön lakisääteinen strateginen ohjausväline sosiaali- ja terveyspolitiikan johtamiseen. Ohjelman<br />
avulla pyritään vähentämän syrjäytymistä ja parantamaan kuntalaisten osallisuutta, hyvinvointia ja<br />
terveyttä. Tavoitteena on myös kaventaa väestön hyvinvointi- ja terveyseroja sekä alueellisia eroja. KAS-<br />
TE-ohjelman toteuttaminen on yksi ko. hallinnonalan keskeisimmistä lähiajan toiminnan painopisteistä.<br />
EU:n rakennepolitiikan toteuttaminen: Sosiaali- ja terveysministeriö osallistuu osarahoittajana Euroopan<br />
sosiaalirahaston (ESR) ohjelmien toteuttamiseen. Euroopan sosiaalirahastosta tuetaan jäsenmaiden<br />
toimintaohjelmiin hyväksyttyjä työvoimapoliittisia hankkeita. Rahoituksen jakamisesta sosiaali- ja terveysministeriön<br />
hallinnonalalla vastaavat lääninhallitusten sosiaali- ja terveysosastot.<br />
Sisäasiainministeriö<br />
Maahanmuutto: Väestön ikääntyminen ja työvoiman tarjonnan väheneminen vaikuttaa lähivuosina merkittävästi<br />
työvoiman määrään ja työmarkkinoiden rakenteisiin. Suomen väestö ikääntyy niin, että vuonna<br />
2030 Suomessa arvioidaan olevan 65 vuotta täyttäneitä yli 600 000 enemmän kuin nyt. Samana ajanjaksona<br />
työikäisten määrä vähenee yli 300 000 hengellä ja 0-14-vuotiaiden lasten määrä 70 000:lla. Lisäksi<br />
ikääntyminen aiheuttaa Suomessa alueellisesti kasvavia eroja väestön ikärakenteessa.<br />
Väestön ikääntymisen aiheuttaman työvoiman tarjonnan vähenemisen ohella myös muut tekijät vaikuttavat<br />
työmarkkinoiden toimintaan. Tällaisia ovat muun muassa työvoimaan osallistumisen aste, työssäkäyntialueiden<br />
laajuus, alueellinen ja ammatillinen liikkuvuus, kouluttautumishalukkuus ja muu työvoiman käyttäytyminen.<br />
Väestö- ja työvoimaresurssien pienentyminen johtaa myös työmarkkinoiden alueelliseen erilaistumiseen.<br />
Kasvukeskusten ympärille on muodostunut työssäkäynnin suuralueita. Osa maaseutualueista taas<br />
on jäänyt yksin tai nivoutunut seudullisiin tai monenkeskisiin työssäkäyntialueisiin. Suomeen muuttavat<br />
ulkomaalaiset työntekijät, elinkeinonharjoittajat ja myöhemmin mahdollisesti työmarkkinoille sijoittuvat<br />
henkilöt, kuten opiskelijat, voivat onnistuneen maahanmuuttopolitiikan myötä muodostaa merkittävän työvoimavaran.<br />
Työperusteisen maahanmuuton avulla voidaan myös laajentaa Suomen osaamispohjaa, jota<br />
väestön ikääntyminen maan eri alueilla uhkaa kaventaa. (Lähde: Hallituksen maahanmuuttopoliittinen ohjelma)<br />
Valtionvarainministeriö<br />
PARAS-hanke: Toukokuussa 2005 hallitus käynnisti kansallisen projektin kunta- ja palvelurakenteen uudistamiseksi<br />
(niin sanottu PARAS-hanke). Vuoden 2012 loppuun jatkuvan uudistushankkeen tavoitteena<br />
on, että nykyisin kuntien vastuulla olevat palvelut saavat riittävän vahvan rakenteellisen ja taloudellisen<br />
perustan, jotta niiden järjestäminen ja tuottaminen voidaan tulevaisuudessa turvata. Uudistuksessa kiinnite-<br />
34
tään huomiota myös palvelujen laatuun, vaikuttavuuteen, saavutettavuuteen ja tehokkuuteen sekä teknologiseen<br />
kehittämiseen. Kunta- ja palvelurakenneuudistuksesta annettu laki (169/2007) hyväksyttiin alkuvuodesta<br />
2007. Samalla tulivat voimaan lait kuntajakolain muuttamisesta (170/2007) sekä varainsiirtoverolain<br />
muuttamisesta ja väliaikaisesta muuttamisesta (171/2007), joilla niin ikään ohjataan uudistuksen toetutusta.<br />
Käytännössä kunnat toteuttavat uudistuksen yhteistyössä valtion kanssa.<br />
Etelä-Pohjanmaalla rakenteelliset uudistukset ovat toteutuneet nopeasti. Vuoden <strong>2009</strong> alussa toteutuvien<br />
kuntaliitosten (Alahärmä + Kauhava + Kortesjärvi + Ylihärmä, Alajärvi + Lehtimäki, Jurva + Kurikka ja<br />
Nurmo + Seinäjoki + Ylistaro) myötä maakunnan kuntien määrä supistuu 26:sta 19:ään. Samalla etenkin<br />
sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisvastuuta siirretään peruskunnilta yhteistoiminta-alueille (JIKperuspalveluliikelaitoskuntayhtymä,<br />
Järvi-Pohjanmaan yhteistoiminta-alue, Kuntayhtymä Kaksineuvoinen,<br />
Kuusiokuntien terveysyhtymä ja Suupohjan peruspalveluliikelaitoskuntayhtymä)<br />
ALKU-hanke: Hallinto- ja kuntaministeri Kiviniemi asetti Aluehallinnon uudistamishankkeen (ALKUhanke)<br />
29.6.2007. Hankkeen toimikausi on 29.6.2007–31.3.<strong>2009</strong>. Hankkeella on valmisteluryhmä ja ohjausryhmä,<br />
jossa on poliittinen edustus. Hankkeen tavoitteena on kansalais- ja asiakaslähtöisesti, tehokkaasti<br />
ja tuloksellisesti toimiva aluehallinto. Uudistukset on tarkoitus toteuttaa kokonaisuudessaan vuoteen 2010<br />
mennessä. Aluehallinnon uudistamishankkeen myötä hallintoa uudistetaan ja kansanvaltaistetaan. Lääninhallitusten,<br />
työvoima- ja elinkeinokeskusten, muiden piirihallintoviranomaisten ja maakuntien liittojen<br />
työnjako täsmennetään, päällekkäisyydet poistetaan ja vähennetään hallintoviranomaisten määrää. Samassa<br />
yhteydessä arvioidaan niiden aluejakoja. Nykymuotoisen lääninhallinnon tehtävät organisoidaan uudelleen.<br />
Valtion aluehallintoa tullaan uudistamaan kokoamalla lupa-, valvonta- ja oikeusturvatehtäviä yhteen. Kehittämispoliittista<br />
toimivaltaa siirretään kansanvaltaiseen ohjaukseen. Aluekehittämisen voimavarojen kokoamista<br />
selvitetään valtion talousarviossa maakunnittain ja ministeriöittäin yhdelle momentille ja niiden<br />
päättämisestä siirtämistä alueille.<br />
Valtion aluehallinnon tehtävät järjestetään kahden uuden viranomaisen pohjalle, joihin kootaan ja uudelleen<br />
organisoidaan valtion nykyisten kuuden viranomaisen (lääninhallitukset, työvoima- ja elinkeinokeskukset,<br />
alueelliset ympäristökeskukset, ympäristölupavirastot, työsuojelupiirit ja tiepiirit) tehtävät. Viranomaisen<br />
I työnimenä on ”Elinkeino-, liikenne- ja luonnonvarakeskus” (ELLU) ja viranomaisen II työnimenä<br />
”Aluehallintovirasto” (ALLU).<br />
35
5. NEUVOTTELUESITYKSET MINISTERIÖILLE<br />
Ministeriö(t): Opetusministeriö (OPM)<br />
Etelä-Pohjanmaan maakunnan <strong>toteuttamissuunnitelma</strong>a vuonna 2008 koskeva neuvotteluesitys I:<br />
1. Korkeakoulumalli Etelä-Pohjanmaan vahvuudeksi<br />
Etelä-Pohjanmaan maakunta esittää, että yliopistolain uudistamisen yhteydessä vahvistetaan<br />
yliopistokeskusten rahoituspohjaa. Pitkäjänteisemmän rahoituksen turvin yliopistokeskukset<br />
voivat jatkaa tutkimus- ja koulutustyötään, mikä tehostaa yliopistojen toiminnan alueellista<br />
vaikutusta. Lisäksi Etelä-Pohjanmaan maakunta esittää, että Etelä-Pohjanmaan korkeakoulumallin<br />
toteuttamiseksi Opetusministeriö myöntää korkeakoulumallin kehittämishankkeelle<br />
rahoitusta alla olevan rahoitusesityksen mukaisesti.<br />
Seinäjoen yliopistokeskuksen rahoituksesta vain noin 20 prosenttia on pitkäjänteistä rahoitusta.<br />
Nykyinen yliopistojen rahoitusjärjestelmä ei huomioi aikuiskoulutukseen ja tutkimus- ja<br />
kehittämistyöhön painottunutta toimintaa, vaikka toiminta on kysyntälähtöistä ja tulevaisuuteen<br />
suuntautunutta. Tämä työ rahoitetaan valtaosin määräaikaisella rahoituksella ja maakunnan<br />
omista lähteistä.<br />
Tällä vuosikymmenellä tutkimus- ja kehittämistoiminta on Etelä-Pohjanmaalla nostettu määrällisesti<br />
ja laadullisesti tasolle, jota kansainvälinen kehitys edellyttää. Tässä osaamisympäristön<br />
kehittämistyössä on mukana ennen näkemätön joukko yksityisiä yrityksiä (noin 100).<br />
Vuonna 2004 valmistuneessa ulkoisessa arvioinnissa tätä, yliopistoja, ammattikorkeakoulua,<br />
yrityksiä ja aluehallintoa yhdistävää, toimintamallia pidettiin dynaamisena ja sen todettiin<br />
vastaavan korkeakoulupoliittisia tavoitteita. Valtion rahoituksella toiminta voidaan saattaa<br />
vakaalle pohjalle. Samalla toiminnan yhteiskunnallista vaikuttavuutta voidaan lisätä.<br />
Kevään 2008 aikana selvitysmies prof. Kari Neilimo laati ehdotuksen korkeakouluopetuksen<br />
ja tutkimuksen kehittämisestä Etelä-Pohjanmaalla. Selvitysmies esitti vuoteen 2015 ulottuvaa<br />
korkeakoulutuksen rakenneratkaisua, joka perustuu verkostomaiseen korkeakoulumalliin.<br />
Siihen kuuluvat Seinäjoen ammattikorkeakoulun ja Seinäjoen ylipistokeskuksessa mukana<br />
olevien yliopistoyksiköiden lisäksi Seinäjoen kaupunki, alueen kunnat, julkiset rahoittajat,<br />
yritykset ja muut korkeakoulutusta edistävät organisaatiot. Näiden kumppaniorganisaatioiden<br />
tiivis ja organisoitu yhteistyö on oleellinen osa Etelä-Pohjanmaan korkeakoulumallia. Tavoitteena<br />
on kolmen osapuolen yritykset - julkinen hallinto - korkeakoulut -yhteistyön (ns. Triple<br />
Helix -yhteistyön) nostaminen uudelle tasolle.<br />
Etelä-Pohjanmaan eri toimijoiden tiiviimpi yhteistyö näkyy myös tutkimuksen ja koulutuksen<br />
rahoitusjärjestelmässä. Rahoitusta kootaan monista eri kansallisista ja kansainvälisistä lähteistä.<br />
Kansainvälisen rahoituksen hankkimisessa alueen osaajat tekevät entistä enemmän yhteistyötä.<br />
Alueellisesti rakennetaan oma opetuksen ja tutkimuksen kehitystä tukeva kehittämisrahasto.<br />
Rahasto pyritään toteuttamaan säätiömuotoisena. Sen tehtävänä on luoda rahoitusjärjestelmään<br />
stabiilisuutta ja pitkäjänteisyyttä.<br />
Etelä-Pohjanmaan korkeakoulumalli 2015:ssa opetus ja tutkimus profiloituvat valituille ydinalueille.<br />
Ydinalueita ovat elintarviketalous ja hyvinvoinnin edistäminen, älykkäät koneet ja<br />
tuotannon järjestelmät, kulttuuri- ja elämystuotanto sekä julkiset palveluinnovaatiot. Koulutusta<br />
ja tutkimusta yhteen sitovia opetus- ja tutkimusalueita ovat yrittäjyyskoulutus, liiketoimintaosaaminen<br />
ja pk-yritysten johtaminen. Korkeakoulujen koulutus- ja tutkimustoiminta<br />
keskittyy painopistealueille. Tavoitteena on, että painopistealueilla työskentelee 30 – 50 asiantuntijaa<br />
(tutkijaa, opettajaa, teknologia-asiamiestä tai vastaavaa). Painopistealueilla osaamisen<br />
tason tulee olla selkeästi kansainvälistä tasoa. Yritysyhteistyön laajenemista osoittavat<br />
36
myös kansainvälisten, yrityskohtaisten tutkimusprojektien sekä tuotekehitysohjelmien määrän<br />
kasvu seuraavan kuuden vuoden aikana.<br />
Vuoteen 2015 mennessä tavoitteena on kansainvälisen korkeakouluyhteisön kehittäminen.<br />
Kansainvälisyys näkyy tiiviimpänä yhteistyönä kansainvälisten yhteistyöyliopistojen kanssa.<br />
Myös osa asiantuntijoista on taustaltaan ulkomaalaisia. Tavoitteena on, että Etelä-Pohjanmaa<br />
kykenee entistä laajemmin houkuttelemaan kansainvälisiä osaajia työskentelemään ja/tai jatko-opiskelemaan<br />
maakunnassa.<br />
Kansainvälisyys näkyy myös opintotarjontana. Tavoitteena on tarjota vuonna 2015 vähintään<br />
viiden ulkomaisten yliopiston tai ammattikorkeakoulun opintoja. Koulutuksen kansainvälistymisen<br />
myötä myös ulkomaalaisten opiskelijoiden määrä nousee. Tavoitteena on 500 ulkomaista<br />
opiskelijaa, mikä merkitsee, että joka kymmenes opiskelija tulee ulkomailta.<br />
Kehittämishankkeella luodaan pitkäjänteisyyttä nykyiselle projektirahoituksella toteutetulle<br />
yliopistojen tutkimus- ja kehittämistyölle. Samalla vahvistetaan korkeakoulujen toiminnan<br />
kytkeytymistä Etelä-Pohjanmaan osaamisen painopistealueille.<br />
2. Rahoitusesitys (milj. €)<br />
Valtion rahoitus<br />
momentti:<br />
nro<br />
29.50.01<br />
29.40.30<br />
29.50.20<br />
nimi<br />
Seinäjoen ammattikorkeakoulun<br />
ja Seinäjoen<br />
yliopistokeskuksen<br />
tutkimus- ja kehittämistoiminnan<br />
sekä<br />
aikuiskoulutuksen<br />
vahvistaminen valituilla<br />
profiilialoilla (yliopistokeskus)<br />
(Seinäjoen ammattikorkeakoulu)<br />
Kansainvälisen korkeakouluyhteisön<br />
rakentaminen (yliopistokeskus)<br />
Rahoitus<br />
aikaisemmin<br />
-<br />
-<br />
-<br />
S 2010<br />
milj. €<br />
2,0<br />
0,7<br />
1,0<br />
S 2011<br />
milj. €<br />
2.0<br />
0,7<br />
1,0<br />
S 2012<br />
milj. €<br />
2.0<br />
0,7<br />
1,0<br />
S 2013<br />
milj. €<br />
2.0<br />
0,7<br />
1,0<br />
rahoitusta<br />
haetaan eri<br />
ministeriöistä<br />
(Seinäjoen ammattikorkeakoulu)<br />
-<br />
1,0<br />
1,0<br />
1,0<br />
1,0<br />
Kuntien<br />
rahoitus<br />
Yksityinen<br />
rahoitus<br />
Etelä-Pohjanmaan<br />
korkeakoulutuksen<br />
kehittämisrahasto<br />
(Säätiö)<br />
Profiilialojen tutkimus-<br />
ja kehittämistoimintaan<br />
sekä kehittämisrahastoon<br />
Profiilialojen tutkimus-<br />
ja kehittämistoimintaan<br />
sekä kehittämisrahastoon<br />
- 1,2 1,2 1,2 1,2<br />
- 1,5 1,5 1,5 1,5<br />
- 0,8 0,8 0,8 0,8<br />
37
Ministeriö(t): Liikenne- ja viestintäministeriö (LVM)<br />
Etelä-Pohjanmaan maakunnan <strong>toteuttamissuunnitelma</strong>a vuonna 2008 koskeva neuvotteluesitys II:<br />
1. Seinäjoen itäinen ohikulkutie<br />
Etelä-Pohjanmaan maakunta esittää, että Seinäjoen itäisen ohikulkutien rakentaminen aloitetaan<br />
viimeistään vuonna 2010. Ohikulkutien yleis- ja tiesuunnitelmat on laadittu ja ympäristövaikutusten<br />
arviointimenettely sekä muut tarvittavat selvitykset on tehty, joten hankkeen<br />
aloittamiselle ei ole olemassa estettä.<br />
Seinäjoen itäinen ohikulkutie on Etelä-Pohjanmaan tärkein tiehanke, jonka valmistuttua maakunnan<br />
elinkeinoelämän kilpailukyky lisääntyy ja liikenneturvallisuus, asumisviihtyvyys sekä<br />
kaupunkirakenteen kehittämisedellytykset paranevat oleellisesti.<br />
Sujuvat ja kapasiteetiltaan riittävät liikenneyhteydet ovat elintärkeitä alueen elinkeinoelämälle.<br />
Nykyinen valtatie kulkee Seinäjoen kaupunkiseudun halki ja sijoittuu keskusta-alueella<br />
pääkadulle. Liikenne ruuhkautuu helposti, mikä vaikeuttaa liikenteen sujumista, heikentää<br />
liikenneturvallisuutta ja asumisviihtyisyyttä sekä hidastaa kuljetuksia. Vaarallisten aineiden<br />
kuljetukset kaupungin läpi aiheuttavat riskejä asukkaille. Raskas liikenne katuverkossa vaikeuttaa<br />
alueen nykyistä maankäyttöä ja sen kehittämistä. VT 19 on eräs harvoista Suomen<br />
valtateistä, jonka liikenne kulkee katuverkon kautta. Lisäksi Seinäjoki on ainoa maakuntakeskus,<br />
jonka läpi kulkee raskas liikenne. Raskaan liikenteen määrät ovat tiepiirin suurimmat<br />
ja valtakunnallisestikin merkittävät.<br />
Valtatien 19 liikennemäärät ovat kasvaneet viime vuosina erittäin voimakkaasti. Seinäjoen –<br />
Nurmon välisellä osuudella on kasvu ollut jaksolla 2001–2005 keskimäärin 5 prosenttia vuodessa.<br />
Liikennemäärien kasvu johtuu mm. alueen voimakkaasta väestömäärän kasvusta. Välillä<br />
Lentoasema–Törnävä–Itikka–Nurmo sattui vuosina 2002–2006 yhteensä 292 onnettomuutta,<br />
joista 70 johti henkilövahinkoihin ja kaksi onnettomuutta johti kuolemaan. Raskas<br />
liikenne oli osallisena 46 onnettomuudessa joista yksi johti kuolemaan ja 13 henkilövahinkoihin.<br />
Tiejaksolla on Seinäjoella keskeisellä kaupunkialueella kymmenet liikennevalot ja lisäksi<br />
Nurmon keskustan kohdalla on valtatien 19 ja Keski-Nurmontien liittymässä liikennevalot.<br />
Nopeusrajoitus on 50–80 km/h. Liikenneturvallisuuden ja liikenteen sujuvuuden kannalta<br />
ongelmallisimmat kohdat ovat Törnäväntie ja Vapaudentie. Useat valo-ohjatut liittymät<br />
ja 50 km/h nopeusrajoitus huonontavat valtatieliikenteen sujuvuutta. Rekkaliikenteellä kuluu<br />
usein puoli tuntia ajettaessa kaupungin läpi. Myös pitkämatkaisen valtatieliikenteen ja lyhytmatkaisen<br />
kaupunkiliikenteen sekoittuminen tie- ja katuverkolla huonontaa liikenneturvallisuutta.<br />
Seinäjoen kaupungin maankäytön laajenemisen painopiste on suuntautumassa kantakaupungin<br />
eteläpuolisille alueille, mikä edelleen heikentää liikenteen sujuvuutta ja turvallisuutta katuverkossa,<br />
mikäli valtatieliikenne kulkee nykyisiä väyliä pitkin. Suunnittelualueen kunnat eli<br />
Ilmajoki, Seinäjoki ja Nurmo ovat sopineet tiejärjestelyjen edellyttämien osayleiskaavojen<br />
laatimisesta samanaikaisesti hankkeen YVA:n ja yleissuunnittelun kanssa.<br />
Valtatiellä 19 on erittäin tärkeä merkitys koko Länsi-Suomen elinkeinoelämän kehittämisen<br />
kannalta, koska tie toimii tärkeimpänä maaliikenteen välittäjänä kolmesta pohjalaismaakunnasta<br />
(Keski-Pohjanmaa, Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa) Tampereen ja Helsingin seuduille.<br />
Hanke parantaa liikenteen toimintaedellytysten lisäksi kaikkien kolmen pohjalaismaakunnan<br />
elinkeinoelämän, maatalouden ja energian tuotannon toimivuutta sekä elinympäristön viihtyisyyttä.<br />
Itäinen ohikulkutie on taloudellisesti kannattava hanke. Ohikulkutien rakentaminen ei<br />
aiheuta sellaisia haitallisia vaikutuksia, jotka voisivat estää sen toteuttamisen. Uuden tien<br />
myötä ongelmat nykyisen valtatien varrella Seinäjoen keskustassa helpottuvat. Keskustaalueen<br />
elinolosuhteet sekä liikkumisen sujuvuus ja liikenneturvallisuus parantuvat, kun läpikulkuliikenne<br />
ja erityisesti raskas liikenne siirtyvät ohikulkutielle. Ohikulkutiestä ja sen lii-<br />
38
kenteestä syntyy melu- ja estehaittoja uusille alueille. Haittoja voidaan kuitenkin lieventää<br />
melusuojausten sekä alikulkujen ja tiejärjestelyjen avulla, joiden rakentamiselle on riittävästi<br />
tilaa suunnitellun tien läheisyydessä. (Lähde: Tiehallinto)<br />
2. Rahoitusesitys (milj. €)<br />
Valtion<br />
rahoitus<br />
momentti:<br />
nro<br />
nimi<br />
Rahoitus aikaisemmin<br />
S 2010<br />
milj. €<br />
S 2011<br />
milj. €<br />
S 2012<br />
milj. €<br />
S 2013<br />
milj. €<br />
31.24.78 Eräät tiehankkeet<br />
(suunnittelumääräraha)<br />
5 25 20 -<br />
Kuntien<br />
rahoitus - - - -<br />
Seinäjoki korkoraha<br />
Ilmajoki n. 5 milj. €<br />
Lapua v. 2011–2015<br />
Alavus<br />
Kuortane<br />
Yksityinen<br />
rahoitus<br />
arvio - - - -<br />
39
6. RAHOITUSTAULUKOT<br />
MAAKUNTAOHJELMAN TOTEUTTAMISSUUNNITELMA <strong>2009</strong>–2010<br />
Kansallinen rahoitus<br />
Maakunta: Etelä-Pohjanmaa<br />
Rahoitus esitetään miljoonissa euroissa, tarkkuus 1 000 €, esim. 1,234 (milj. €)<br />
Hallinnonala<br />
Momentin<br />
numero<br />
Momentin nimi<br />
Lähtötaso<br />
2008<br />
TEM 32.50.43 Maakunnan kehittämisraha (yhteensä) 2,375 2,430 2,485 2,490 2,495 2,505<br />
- AKO / KOKO (Vuoden 2010 alusta) 0,825 0,875 0,925 0,925 0,925 0,925<br />
- Osaamiskeskusohjelma 0,350 0,355 0,360 0,365 0,370 0,380<br />
- Ohjelmiin sitomaton maakunnan kehittämisraha<br />
1,200 1,200 1,200 1,200 1,200 1,200<br />
32.30.42 Finnvera Oyj:n korkotuet 0,600 0,600 0,600 0,600 0,600 0,600<br />
32.30.43 Finnvera Oyj:n tappiokorvaukset 0,700 0,900 1,000 1,000 1,000 1,000<br />
Yritysten investointi ja kehittämishank. tukeminen<br />
32.30.45<br />
2,500 2,500 2,500 2,500 2,500 2,500<br />
32.20.20 Julkinen tutkimus ja kehittämistoiminta 1,000 1,250 1,500 1,500 1,500 1,500<br />
Avustukset teknologiseen tutkimukseen ja<br />
32.20.40<br />
kehitykseen<br />
3,000 3,500 3,750 3,750 3,750 3,750<br />
Lainat teknologiseen tutkimukseen ja kehitykseen<br />
32.20.83<br />
2,000 2,200 2,200 2,500 2,500 2,500<br />
32.60.40 Energiatuki 0,500 0,500 0,500 0,500 0,500 0,500<br />
32.30.51 Työllistämis-, koulutus- ja erityistoimet 14,831 12,131 10,917 9,825 8,842 7,957<br />
32.30.64<br />
Työllisyysperusteiset siirtomenot investointeihin<br />
(valtuus)<br />
0,300 1,300 1,300 1,300 1,300 1,300<br />
LVM 31.24.21 Perustienpito 32,000 31,000 31,000 31,000 31,000 31,000<br />
31.24.21 Perustienpito (sisältää alueelliset investoinnit) 3,500 3,500 3,500 3,500 3,500 3,500<br />
Valtionapu yksityisten teiden kunnossapitoon ja<br />
31.25.50<br />
parantamiseen<br />
1,600 1,400 1,400 1,400 1,400 1,400<br />
Eräät tiehankkeet (sisältää mm. Seinäjoen<br />
31.24.78 itäisen ohikulkutien, VT 19 Nurmo – Lapua - - - 5,000 27,000 32,000 14,000<br />
välin, VT 3:n Jalasjärven eritasoristeyksen))<br />
31.52.41<br />
Valtionapu eräiden lentopaikkojen rak. ja ylläpit.<br />
(v. 08-09 rahoitus sis. kiitoradan investoinnit<br />
3,870 3,870 1,300 1,300 1,300 1,300<br />
ym.)<br />
Eräät ratahankkeet (Seinäjoki-Oulu > ”ei maakunnallistettu”)<br />
31.40.78<br />
90,000 90,000 90,000 90,000 90,000 90,000<br />
31.60.63<br />
Joukkoliikenteen palveluiden osto ja kehittäminen<br />
- - - - - -<br />
Esitys<br />
<strong>2009</strong><br />
Esitys<br />
2010<br />
Esitys<br />
2011<br />
Esitys<br />
2012<br />
Esitys<br />
2013<br />
MMM 30.60.45 Metsäluonnon hoidon edistäminen 0,635 0,757 1,230 1,230 1,230 1,230<br />
30.50.31 Vesihuollon ja tulvasuojelun tukeminen 0,250 1,900 1,780 2,725 3,420 2,150<br />
30.20.49 Maaseutuelinkeinotoiminnan korkotuki 45,000 38,000 38,000 38,000 37,000 35,000<br />
30.60.44 Tuki puuntuotannon kestävyyden turvaamiseen 8,200 8,223 8,848 9,348 9,598 9,600<br />
Kiinteistötoimitusten tukemisesta aiheutuvat<br />
30.70.40<br />
menot<br />
2,800 2,800 2,800 2,800 2,800 2,800<br />
MAKERAn avustukset 16,500 16,500 16,500 14,000 14,000 14,000<br />
STM 33.60.31<br />
33.60.63<br />
Valtionavustus kunnille sos- ja terv.huollon<br />
hankk.<br />
Valtionav. sosiaalialan osaamiskeskustoimintaan<br />
2,100 2,100 2,100 2,100 2,100 2,100<br />
0,255 0,270 0,280 0,290 0,300 0,310<br />
YM 35.10.61 Ympäristönsuojelun edistäminen 0,110 0,220 0,220 0,220 0,220 0,220<br />
35.10.77 Ympäristötyöt 0,747 0,220 1,015 1,660 1,360 0,255<br />
35.20.37 Avust. kuntien kaavoit. ja maankäyt. ohjaam. 0,020 0,040 0,040 0,040 0,040 0,040<br />
35.20.64 Avustukset rakennusperinnön hoitoon 0,110 0,110 0,110 0,110 0,110 0,110<br />
35.10.63 Luonnonsuojelualueiden hankinta ja korvaus- 1,674 1,674 1,674 0,628 0,471 0,471<br />
40
menot<br />
OPM 29.50.01 Yliopistojen toimintamenot 2,400 2,700 3,000 3,000 3,000 3,000<br />
29.50.20 Yliopistolaitoksen yhteiset menot 0,500 0,700 0,700 0,700 0,700 0,700<br />
29.40.30<br />
Valtionosuus ja -avustus amk:n käytt.kust./<br />
t&k-toiminta<br />
0,500 0,500 0,700 0,700 0,700 0,700<br />
29.10.34 Valtionosuus oppilaitosten perustamiskustann. 1,567 4,552 1,236 1,698 - -<br />
29.80.52 Veikkauksen ja raha-arp. voittovarat taiteen ed. 0,075 0,100 0,600 0,600 0,600 0,600<br />
Lähtötaso Esitys Esitys Esitys Esitys Esitys<br />
2008 <strong>2009</strong> 2010 2011 2012 2013<br />
Valtion rahoitus yhteensä 242,274 238,647 239,705 259,924 261,736 238,488<br />
Kuntien rahoitus (arvio) 6,531 11,709 11,337 12,932 13,332 10,967<br />
Julkinen rahoitus yhteensä 248,805 250,356 251,042 272,856 275,068 249,455<br />
Yksityinen rahoitus (arvio) 27,685 31,902 34,319 35,519 35,519 35,520<br />
RAHOITUS YHTEENSÄ 276,490 282,258 285,361 308,375 310,587 284,975<br />
41
MAAKUNTAOHJELMAN TOTEUTTAMISSUUNNITELMA<br />
<strong>2009</strong>–2010<br />
EU-ohjelmat<br />
Maakunta: Etelä-Pohjanmaa<br />
Rahoitus esitetään miljoonissa euroissa, tarkkuus 1 000 €, esim. 1,234 (milj. €)<br />
Hallinnonala<br />
TEM<br />
Momentin<br />
numero<br />
32.50.64<br />
32.50.65<br />
Momentin nimi<br />
EAKR -toimenpideohjelma / Etelä-Pohjanmaa,<br />
eri hallinnonalat<br />
-EAKR -toimenpideohjelma (EU - rahoitusosuus)<br />
/ Etelä-Pohjanmaa, eri hallinnonalat<br />
-EAKR -toimenpideohjelma (valtion rahoitusosuus)<br />
/ Etelä-Pohjanmaa, eri hallinnonalat<br />
Lähtötaso<br />
2008<br />
Esitys<br />
<strong>2009</strong><br />
Esitys<br />
2010<br />
Esitys<br />
2011<br />
Esitys<br />
2012<br />
Esitys<br />
2013<br />
5,621 5,666 5,789 5,963 6,082 6,204<br />
2,748 2,803 2,863 2,950 3,009 3,069<br />
2,873 2,863 2,926 3,013 3,073 3,135<br />
32.50.64<br />
32.50.65<br />
32.50.64<br />
32.50.65<br />
Manner-Suomen ESR-toimenpideohjelma:<br />
- Valtakunnallinen (EU-rahoitusosuus) /<br />
Etelä-Pohjanmaa, eri hallinnonalat<br />
- Valtakunnallinen (valtion rahoitusosuus) /<br />
Etelä-Pohjanmaa, eri hallinnonalat<br />
- Alueellinen (EU-rahoitusosuus) /<br />
Etelä-Pohjanmaa, eri hallinnonalat<br />
- Alueellinen (valtion rahoitusosuus) /<br />
Etelä-Pohjanmaa, eri hallinnonalat<br />
1,270 1,400 1,400 1,300 1,300 1,300<br />
1,400 1,600 1,600 1,500 1,500 1,500<br />
1,354 1,378 1,409 1,409 1,378 1,378<br />
1,502 1,530 1,561 1,561 1,530 1,530<br />
MMM 30.10.61<br />
30.10.62<br />
30.40.62<br />
EU:n osallistuminen maaseudun kehittämiseen<br />
/ Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelma*<br />
10,186 5,353 5,353 5,018 5,557 3,470<br />
Valtion rah.osuus. EU:n osaksi rah. maaseudun<br />
keh / Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelma*<br />
10,676 5,883 5,883 6,598 5,368 3,779<br />
Elinkeinokalatalouden markk. ja rak.pol. edistäminen<br />
0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100<br />
EKTR 0,043 0,043 0,043 0,043 0,043 0,043<br />
Kansallinen 0,057 0,057 0,057 0,057 0,057 0,057<br />
Lähtötaso Esitys Esitys Esitys Esitys Esitys<br />
2008 <strong>2009</strong> 2010 2011 2012 2013<br />
EU:n rahoitus yhteensä 15,601 10,977 11,068 10,720 11,287 9,260<br />
Valtion rahoitus yhteensä 16,508 11,933 12,027 12,729 11,528 10,001<br />
Kuntien rahoitus (arvio) 4,683 3,777 3,819 3,863 3,807 3,429<br />
Julkinen rahoitus yhteensä 36,792 26,687 26,914 27,312 26,622 22,690<br />
Yksityinen rahoitus (arvio) 28,086 17,745 17,851 18,344 17,686 13,784<br />
RAHOITUS YHTEENSÄ 64,878 44,432 44,765 45,656 44,308 36,474<br />
* Ei sisällä luonnonhaittakorvauksia eikä ympäristötukia. Vuoden 2008 rahoitusosuudet sekä EU:n että valtion osalta sisältävät myös<br />
vuonna 2007 myöntämättä jääneet rahat.<br />
42
Etelä-Pohjanmaan kartta vuoden <strong>2009</strong> alusta lähtien. (Etelä-Pohjanmaan liitto 2008)<br />
43