skaik-projektin-loppuraportti
skaik-projektin-loppuraportti
skaik-projektin-loppuraportti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Raportti 22.07.2011<br />
Maanmittauslaitoksen ilmalaserkeilausaineistojen (lidar) analysointi Skogens kulturarv i<br />
kvarkenregionen –projektille.<br />
Tekijä: Nina Heiska, Nordic Geo Center Oy<br />
Tässä raportissa esitetään kesä-heinäkuussa 2011 tehdyn ilmalaserkeilausaineistojen analyysin<br />
menettelytapa. Mahdollisten kohteiden sijainnit on luovutettu shp-tiedostoina sähköisessä<br />
muodossa. Lisäksi tiedostoina on luovutettu viistovalokuvat – kahdesta suunnasta jokaisesta<br />
alueesta – sekä digitaalinen korkeusmalli (DEM) .asc muodossa. Korkeusmallista voi tuottaa GISohjelmissa<br />
tarpeen mukaan korkeuskäyrät.<br />
Digitaaliset tuotteet on arkistoitu alueittain (23, 28, 29 ja 42) kuten aluperäinen MML:n aineisto.<br />
Projektin kohteena oleva Kyrönmaan seutukunta ulottuu kaikille neljälle alueelle.<br />
1 Työn kulku<br />
Kaikki alueen ruudut ladattiin QTModeler-ohjelmaan ja jokainen ruutu käytiin visuaalisesti läpi<br />
kahdella eri valaisusuunnalla. Kiinnostavat kohteet merkittiin pisteillä ja muutamasta kohteesta otin<br />
ruutukaappauksen tähän raporttiin.<br />
Viistovalokuvat ja korkeusmallit (DEM) tuotettiin LASTools-ohjelmalla. Tätä raporttia<br />
kirjoittaessani ohjelmaan julkaistiin myös visuaalinen käyttöliittymä.<br />
2 Visualisoinnissa käytetty ohjelma<br />
Quick Terrain Modeler v. 7.1.4 (x64)<br />
Työ lähti käyntiin kokeilemalla sopivia ohjelmia, koska ohjelmat kehittyvät koko ajan ja vuoden<br />
sisällä tapahtuu paljon muutoksia. Lähdin liikkeelle GIS-puolelta, koska monet arkeologit käyttävät<br />
GIS-pohjaisia sovelluksia aineistojen tarkasteluun. Näistä avoimen lähdekoodin QGIS/GRASS on<br />
suosittu yhdistelmä. QGISin yhteyteen integroitu GRASS Gis mahdollistaa myös .las muotoisten<br />
pistepilvitiedosten käsittelyn, mutta ohjelman kapasiteetti on rajallinen ja suurien aineistojen<br />
käsittely on hidasta. Ainakaan tässä suhteessa en havainnut kehitystä kesän 2010 tilanteeseen.<br />
Kokeilin ensin kiinnostavien kohteiden merkitsemistä suoraan QGIS-ohjelmassa, mutta ohjelma ei<br />
visualisoi viistovalokuvaa (hillshade) erityisen hyvin. Kokeilin sekä LAStoolsin että QTModelerin<br />
tuottamaa viistovalokuvaa.<br />
Päädyin käyttämään ilmalaserkeilausten käsittelyyn kehitettyä QTModeler-ohjelmaa, joka on muun<br />
muassa NIKUn (Norja) käyttämä. QTModelerista käytössäni oli kokeiluversio. QTModeler<br />
osoittautui käytössä erittäin toimivaksi ohjelmaksi, jolla oli helppo vaihtaa pintamallin<br />
valaisusuuntaa. Ohjelma visualisoi maanpinnan muodon mielestäni paremmin kuin QGIS.<br />
Kiinnostavat kohteet voi merkitä pisteillä, jotka voi tallentaa shp-formaattiin ja avata GISohjelmissa.<br />
Ohjelmassa on myös monia muita ominaisuuksia, joita ei kokeiltu tämän työn<br />
yhteydessä.<br />
1