Teknillisen korkeakoulun matkahallintajärjestelmän ... - TML - TKK
Teknillisen korkeakoulun matkahallintajärjestelmän ... - TML - TKK
Teknillisen korkeakoulun matkahallintajärjestelmän ... - TML - TKK
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2.3.2 Aineiston keruumenetelmiä<br />
Aineistoa voidaan kerätä monilla erilaisilla menetelmillä, kuten haastattelulla,<br />
havainnoimalla, kyselyillä, päiväkirjoilla tai ryhmäkeskusteluilla [13][40]. Sopivan menetelmän<br />
valinta riippuu haluttavan tiedon laadusta ja määrästä, sekä käytettävissä olevista<br />
resursseista ja tutkimuksen kohteesta. On suositeltavaa, että käytetään useita menetelmiä<br />
rinnakkain käyttäjätiedon keräämiseen [40].<br />
Haastattelu voi olla esimerkiksi strukturoitu, puolistrukturoitu tai vapaamuotoinen<br />
haastattelu. Strukturoidussa haastattelussa kysymykset on aseteltu tarkasti etukäteen.<br />
Vapaassa haastattelussa on vain teema, josta kysellään vapaasti mieleen tulevia<br />
asioita. Puolistrukturoitu haastattelu on näiden välimuoto, jossa on ennalta määritelty<br />
tarkempia aihealueita, joista halutaan saada tietoa [65]. Aihealuetta voidaan lähestyä<br />
esimerkiksi tavoitteiden, järjestelmän, työprosessin tai motivaation kautta [13].<br />
Haastattelu sopii hyvin lähes kaiken tiedon keräämiseen. Vapaampi haastattelu<br />
on joustava ja siitä saadaan monipuolista informaatiota [40]. Tämä kuitenkin samalla<br />
hankaloittaa tiedon analysointia [40]. Haastattelu on myös riippuvainen haastateltavan<br />
puheliaisuudesta, eikä haastateltava aina kykene selittämään esimerkiksi työtehtäviään<br />
sopivalla tarkkuudella. Tästä syystä haastattelu kannattaa suorittaa käyttäjän oikeassa<br />
ympäristössä, missä hän voi havainnollistaa asioita [5][24]. Lisäksi oma työympäristö<br />
tuo esille virikkeitä, jotka helpottavat asioiden muistamista [5][13]. Mestari-oppipoikamenetelmässä<br />
käyttäjä on mestari, joka opettaa tutkijalle, eli oppipojalle, miten hän tekee<br />
töitä. Käyttäjä kertoo ja havainnollistaa työtehtäviään ja -tapojaan samalla, kun tutkija<br />
seuraa vierestä ja tarvittaessa tiedustelee selvennyksiä [5].<br />
Usein on parempi olla itse havaitsemassa, kuinka toimintoja suoritetaan, eikä<br />
vain kuulla niistä [24]. Havainnointi voi olla osallistuvaa tai passiivista havainnointia.<br />
Osallistuvassa havainnoinnissa tutkija esittää kysymyksiä tai muuten osallistuu toimintaan<br />
[40], kun passiivisessa havainnoinnissa tutkija pysyy sivussa mahdollisimman näkymättömässä<br />
roolissa.<br />
Havainnointi voi tapahtua esimerkiksi laboratoriossa käyttäjän tehdessä testitehtäviä<br />
tai käyttäjän omassa työympäristössä hänen tehdessä omia työtehtäviään [5]. Usein<br />
havainnointiin yhdistetään ääneenajattelu, jossa käyttäjä sanoo ääneen, mitä ajattelee<br />
[24]. Tällöin saadaan selville, mitä käyttäjä esimerkiksi miettii ongelmatilanteissa tai<br />
mistä käyttäjä lähtee hakemaan tietoa ja miksi.<br />
Havainnoimalla saadaan tarkkaa tietoa siitä, miten tehtävät käytännössä tehdään,<br />
kuten mitä toimintoja joudutaan tekemään tuloksen saavuttamiseksi tai mitä ongelmatilanteita<br />
tehtävään liittyen esiintyy. Usein käyttäjän on helpompi näyttää tehtävänsä kuin<br />
kertoa niistä [13]. Toisaalta havainnoitava tilanne ei välttämättä täysin vastaa todellisuutta,<br />
sillä käyttäjä saattaa esimerkiksi jännittää havainnointia varsinkin, jos havainnointi<br />
myös videoidaan [13]. Piilohavainnoinnissa tutkittava ei tiedä osallistuvansa havainnointiin<br />
ja tutkija tarkkailee käyttäytymistä häiritsemättä käyttäjää, jolloin tutkittava<br />
käyttäjä käyttäytyy kuten normaalitilanteessakin [40].<br />
Kyselyssä käyttäjät vastaavat annettuihin kysymyksiin [40]. Kysymykset voivat<br />
olla avoimia tai niissä voi olla vaihtoehtoja, mutta mahdollisten jatkokysymysten esittäminen<br />
ei ole mahdollista samalla tavalla kuin haastatteluissa [40]. Kysely voidaan suorittaa<br />
esimerkiksi paperilomakkeella tai sähköisesti. Yleensä kyselyllä pyritään saavuttamaan<br />
suuri vastaajajoukko, jolloin saadaan luotettavaa määrällistä tietoa [40]. Kyselyllä<br />
voidaan myös kerätä laadullista tietoa.<br />
14