Lataa pdf
Lataa pdf
Lataa pdf
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
FORTUM TUTKII JA KEHITTÄÄ<br />
Haalentunutkin vesi kelpaa<br />
moneen paikkaan<br />
TALOJEN LÄMMITYSKIERROSTA palautuvan kaukolämpöveden<br />
ei tarvitse mennä suoraan takaisin voimalaitokselle lämmitettäväksi.<br />
Mitä viileämpää palautuva vesi on, sitä energiatehokkaampaa<br />
on sähkön ja lämmön yhteistuotanto.<br />
Talojen lämmityksessä viilentynyttä vettä voidaan käyttää<br />
toistamiseen maan lämmittämiseen. Noin 40-asteinen vesi ei enää<br />
kelpaa taloihin, joissa kaukolämmön tuloveden pitää olla yli 70-asteista.<br />
Fortumin kaukolämmön paluuvettä käytetään esimerkiksi<br />
jalkapallokenttien lämmittämisessä.<br />
– Pallokenttien alle on vedetty lämmitysputkia, jotka lämmittävät<br />
kentän pintaa. Tällaisessa ratkaisussa voittavat kaikki: me<br />
saamme viileämmän palaavan veden ja jalkapalloilijat sulan ulkokentän<br />
aikaisemmin keväällä ja toisaalta myöhempään syksyyn,<br />
Jussi Ojanen sanoo.<br />
Fortumin pääkaupunkiseudun kaukolämpöverkostoalueella<br />
pallokenttälämmityksestä nautitaan muun muassa Kauniaisissa,<br />
Espoonlahdessa, Tapiolassa ja Matinkylässä. Lisäksi esimerkiksi Tapiolan<br />
keskustan katujen alla käytetään hyväksi edullista paluuvesilämmitystä.<br />
Vastaavia ratkaisuja on myös muualla kuin Espoossa<br />
ja Kauniaisissa.<br />
– Kyllä kentänkäyttäjät ja omistajat ovat olleet tyytyväisiä – niin<br />
kuin mekin. Heidän ulkopelikautensa pitenee huomattavasti, ja he<br />
voivat itse päättää, milloin vetävät lämmityshanat kiinni ja menevät<br />
halliin. Tapiolan keskustassa vastaavasti viihtyisyyttä lisää se, ettei<br />
katuja tarvitse hiekoittaa talvisin ja ettei tule kuraa sisälle liikkeisiin,<br />
Ojanen mainitsee.<br />
sillä kaikki nuo seikat vaikuttavat<br />
laitteen tehokkuuteen ja toimivuuteen.<br />
Tarjoamme ilmaista asiantuntijapalvelua<br />
talonrakentajille<br />
koko urakan ajan: talon suunnitteluvaiheessa,<br />
lämmönvaihtimen<br />
käyttöönottovaiheessa ja talon<br />
lopputarkastuksen yhteydessä. Jos<br />
jotain on pielessä, me autamme<br />
asiakkaitamme parantamaan<br />
suunnitelmiaan, Ojanen kertoo.<br />
UUSIOKÄYTTÖÄ. Kaukolämmön<br />
energiatehokkuuden saralla on<br />
kehitetty mielenkiintoisia hankkeita,<br />
jotka ovat osoittautuneet<br />
toimiviksi. Fortum on yhdessä<br />
Elisa Oyj:n ja Tieto Oyj:n kanssa<br />
alkanut hyödyntää yritysten<br />
palvelinkeskusten tuottamaa<br />
hukkalämpöä.<br />
Palvelinkeskusten koneet<br />
tuottavat erittäin paljon lämpöä<br />
joutuessaan toimimaan jatkuvasti<br />
ja kovalla teholla. Ilman konesalien<br />
jäähdyttämistä koneet jouduttaisiin<br />
ajamaan nopeasti alas<br />
vaurioiden välttämiseksi, Ojanen<br />
muistuttaa.<br />
Ja kun keskusten kautta pyörii<br />
lukuisia kriittisiä tietoliikennepalveluita,<br />
ei katkoksiin ole varaa.<br />
Tästä johtuen palvelimet ovat<br />
tarvinneet aiemmin kompressorijäähdytystä<br />
– vaan eivät enää.<br />
Jäähdytämme tietokonemyllyjä<br />
lämpöpumppujen avulla<br />
entisen kompressoriviilennyksen<br />
sijaan, mikä on energiatehokkuuden<br />
kannalta radikaalisti<br />
järkevämpi ratkaisu. Lämpöpumppujen<br />
avulla saamme konesalien<br />
tuottaman lämmön talteen<br />
ja voimme käyttää sitä talojen<br />
lämmityksessä, eli tässä voittavat<br />
kaikki. Tällainen ympäristöystävällinen<br />
kokonaisratkaisu on<br />
kansainvälisestikin katsottuna<br />
ainutlaatuista, joten voimme olla<br />
ylpeitä siitä, mitä olemme saaneet<br />
aikaiseksi.<br />
KÄYTÄNNÖN ESIMERKKI<br />
VALAISEE ASIAA. Kahden palvelinkeskuksen<br />
tuottamalla niin<br />
sanotulla turhalla lämmöllä voidaan<br />
Espoon alueella lämmittää<br />
2 500 omakotitaloa vuodessa.<br />
Palvelinkeskusten laajennussuunnitelmien<br />
toteutuessa hyöty voi<br />
vielä moninkertaistua lähivuosien<br />
aikana.<br />
Kaukolämmön kokonaiskulutus<br />
Espoossa on vuositasolla<br />
2 000 gigawattituntia (GWh). Palvelinkeskuksissa<br />
lämpöä syntyy<br />
ensimmäisessä vaiheessa noin<br />
50 GWh, joten siltä osin puhutaan<br />
parin–kolmen prosentin<br />
osuudesta Espoon kaukolämmön<br />
tuotannossa. Edellä mainitut laajennukset<br />
nostaisivat osuutta jo<br />
lähemmäs kymmentä prosenttia.<br />
Ei siis ihan hukkaputkia.<br />
forte 4/2010 21