Kokoukset ja 90-vuotisjuhla [pdf, 552 kt] - MTK
Kokoukset ja 90-vuotisjuhla [pdf, 552 kt] - MTK
Kokoukset ja 90-vuotisjuhla [pdf, 552 kt] - MTK
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>MTK</strong>:n <strong>90</strong>- <strong>ja</strong> metsänhoitoyhdistystoiminnan<br />
100-<strong>vuotisjuhla</strong> Turussa<br />
<strong>MTK</strong>:n liittokokous sekä <strong>MTK</strong>:n <strong>90</strong>- <strong>ja</strong> metsänhoitoyhdistysten<br />
100-<strong>vuotisjuhla</strong> järjestettiin 29.-30.6.2007<br />
Turussa. Kokous- <strong>ja</strong> juhlapaikka oli Turun Messu- <strong>ja</strong><br />
Kongressikeskus Turun Artukaisissa. Juhlaan osallistui<br />
yli 2200 järjestön jäsentä <strong>ja</strong> yhteistyökumppania. Mukana<br />
oli myös ulkomaisia kutsuvieraita.<br />
<strong>MTK</strong>:n <strong>90</strong>- sekä metsänhoitoyhdistystoiminnan 100-<br />
<strong>vuotisjuhla</strong>n aloitti juhlajumalanpalvelus Turun tuomiokirkossa.<br />
Jumalanpalveluksessa saarnasi arkkipiispa<br />
Jukka Paarma. Tuomiokirkko oli ääriään myöten täynnä<br />
juhlakansaa.<br />
Pääjuhlassa Turun Messu- <strong>ja</strong> Kongressikeskuksessa<br />
tasavallan presidentti Tar<strong>ja</strong> Halonen esitti tervehdyksen.<br />
Puheenjohta<strong>ja</strong> Michael Hornborgin piti juhlapuheen.<br />
Taisto Reimaluoto esitti mieleenpainuvan monologin<br />
Mies niittää. Musiikkia esittivät Jyrki Anttila, Turun Filharmoninen<br />
orkesteri <strong>ja</strong> Mieskuoro Laulunystävät.<br />
Juhla alkoi lippujen sisäänmarssilla Turun Filharmonisen<br />
orkesterin muusikkojen säestämänä. Maataloustuotta<strong>ja</strong>yhdistysten<br />
<strong>ja</strong> ‐liittojen sekä metsänomistajien<br />
liittojen <strong>ja</strong> metsänhoitoyhdistysten liput sijoitettiin seinustalle<br />
komeaksi lippurivistöksi. Sitten ka<strong>ja</strong>hti yhteislauluna<br />
Maataloustuotta<strong>ja</strong>in marssi.<br />
<strong>MTK</strong>:n valtuuskunnan puheenjohta<strong>ja</strong> Juha Saikkonen<br />
lausui tervetuliaissanat todeten mm. seuraavaa: ”<strong>MTK</strong><br />
on järjestönä elänyt jäsentensä mukana <strong>90</strong> vuotta. Näihin<br />
vuosiin mahtuu rankko<strong>ja</strong> murroksia. On selvitty sodista,<br />
asutettu siirtolaiset, paketoitu pelto<strong>ja</strong>, lahdattu<br />
lehmiä <strong>ja</strong> sopeuduttu Euroopan unionin yhteiseen maatalouspolitiikkaan<br />
<strong>ja</strong> avoimiin maailmanmarkkinoihin.<br />
Maaseudulla on oltu lujilla. Mutta murrokset ovat vain<br />
vahvistaneet meitä.”<br />
Saikkonen rohkaisi katsomaan luottavaisesti tulevaisuuteen:<br />
”Maaseudun elinkeinot eivät tänään ole<br />
laskevan auringon alo<strong>ja</strong>. Niissä on haastetta <strong>ja</strong> ne vaativat<br />
kovaa ammattitaitoa, uskallusta <strong>ja</strong> yrittäjyyttä. Me<br />
olemme järjestönä lin<strong>ja</strong>nneet tulevaisuuttamme vuoteen<br />
2020. Nyt meidän on ammennettava toisistamme<br />
rohkeus ottaa oh<strong>ja</strong>t entistä paremmin käsiimme <strong>ja</strong> rakentaa<br />
se tulevaisuus, jonka haluamme. Se tulevaisuus<br />
on hyväksi koko Suomelle.”<br />
Tervetuliaissanojen jälkeen Juha Saikkonen lähetti<br />
Narvan marssin tahdissa seppelpartion sankarihaudalle.<br />
Seppelpartioon kuuluivat Irma Sirviö, Tommi Lunttila,<br />
Helena Aaltonen <strong>ja</strong> Tapani Heikkilä.<br />
Juhlassa puhunut tasavallan presidentti Tar<strong>ja</strong> Halonen<br />
toivotti onnea järjestöille <strong>ja</strong> kiitti niitä tehdystä työstä.<br />
”Suomalainen elintarviketuotanto <strong>ja</strong> metsätalous ovat <strong>ja</strong><br />
tulevat olemaan tärkeä osa hyvinvointiamme <strong>ja</strong> kansallista<br />
identiteettiämme. Uskon suomalaisen maa- <strong>ja</strong> metsätalouden<br />
tulevaisuuteen”, presidentti päätti puheensa.<br />
Puheenjohta<strong>ja</strong> Michael Hornborg käsitteli puheessaan<br />
järjestön tilannetta järjestön perustamisvaiheessa<br />
<strong>ja</strong> kehitystä vuosikymmenten kuluessa. Puheensa lopuksi<br />
Hornborg kuvaili <strong>90</strong>-vuotiaan järjestön nykytilaa:<br />
”Järjestönä <strong>90</strong>-vuotias <strong>MTK</strong> edustaa Suomen vihreää<br />
pääomaa, luontoelinkeino<strong>ja</strong>. Meillä on suuri vastuu<br />
ympäristöstämme <strong>ja</strong> uusiutuvien luonnonvarojen kestävästä<br />
käytöstä, metsien kasvusta, peltojen kasvuvoimasta<br />
<strong>ja</strong> vesien puhtaudesta.<br />
Valtuuskunnan puheenjohta<strong>ja</strong> Juha Saikkonen (oik.), johtokunnan puheenjohta<strong>ja</strong> Michael Hornborg <strong>ja</strong> metsävaltuuskunnan puheenjohta<strong>ja</strong><br />
Olavi Peltola odottamassa tasavallan presidentin Tar<strong>ja</strong> Halosen saapumista <strong>90</strong>-<strong>vuotisjuhla</strong>an. Presidentti esitti tervehdyksensä juhlassa.<br />
77
Monipuolisen juhlaohjelman jälkeen maistuivat kakkukahvit. Juhlaan<br />
osallistui jäseniä <strong>ja</strong> yhteistyökumppaneita.<br />
<strong>MTK</strong>-Varsinais-Suomen puheenjohta<strong>ja</strong> Jaakko Halkilahti (oik.) vaihtamassa<br />
a<strong>ja</strong>tuksia johta<strong>ja</strong> Eero Nurmisen kanssa.<br />
Me olemme hoitaneet tätä arvokasta omaisuutta<br />
kautta historian talonpoikaisten arvojen mukaan niin,<br />
että pellot <strong>ja</strong> metsät jätetään seuraavalle sukupolvelle<br />
entistä ehommassa kunnossa. Tähän kestävään kehitykseen<br />
tarvitaan myös suomalaisen yhteiskunnan<br />
hyväksyntä <strong>ja</strong> tuki. Maaseudun elinkeinotoiminta monipuolistuu<br />
<strong>ja</strong> vastaa vihreän pääomansa kautta yhteiskunnan<br />
tulevaisuuden tarpeisiin. Valiovallan on pidettävä<br />
huoli näiden elinkeinojen toimintaedellytyksistä <strong>ja</strong><br />
kehittämisen mahdollisuudesta<br />
Maaseutu koskettaa meitä jokaista. Maaseutu <strong>ja</strong><br />
sen elinkeinot ovat keskipisteessä, kun ihmiskunta<br />
etsii ratkaisua ilmastonmuutoksen hillintään <strong>ja</strong> kestävän<br />
kehityksen mukaiseen talouskasvuun. Yhdessä<br />
me rakennamme osaavan maaseudun koko maan<br />
parhaaksi.<br />
<strong>MTK</strong> on historiansa eri vaiheissa seurannut aikaansa,<br />
kuullut jäseniään <strong>ja</strong> muuttunut tarpeen mukaan.<br />
Olemme myös osanneet tarjota suomalaiselle yhteiskunnalle<br />
käyttökelpoisia kehitysmahdollisuuksia. Tällä<br />
tiellä, hyvät ystävät, tällä tiellä <strong>ja</strong> kaikkien suomalaisten<br />
kanssa: Eteenpäin!”<br />
Juhlan päätteeksi laulettiin Maamme-laulu, jonka jälkeen<br />
siirryttiin lounaalle <strong>ja</strong> nautittiin juhlakahvit. Juhlan<br />
jälkeen osallistujilla oli mahdollisuus tutustua Turun <strong>ja</strong><br />
Varsinais-Suomen matkailunähtävyyksiin omatoimisesti<br />
mm. Suomen maatalousmuseo Sarkaan <strong>ja</strong> Pyhän<br />
Henrikin ekumeeniseen taidekappeliin.<br />
<strong>Kokoukset</strong><br />
<strong>MTK</strong>:n 32. liittokokous Turussa<br />
<strong>MTK</strong>:n 32. liittokokous pidettiin Turussa 29.6.2007.<br />
Kokouksen yhteydessä oli myös <strong>MTK</strong>:n <strong>90</strong>-<strong>vuotisjuhla</strong>.<br />
Samalla juhlistettiin metsänhoitoyhdistysten 100-<br />
vuotista taivalta. Paikalle saapuneitten virallisten liittokokousedustajien<br />
määrä oli yhteensä 734 edusta<strong>ja</strong>a.<br />
Lisäksi läsnä oli suuri joukko muita <strong>MTK</strong>:n luottamushenkilöitä,<br />
kutsuvieraita <strong>ja</strong> toimihenkilöitä.<br />
Liittokokouksen tehtävänä oli tarkastella <strong>MTK</strong>:n periaate-<br />
<strong>ja</strong> tavoiteohjelman välitavoitteiden toteutumista.<br />
Lisäksi liittokokouksessa esiteltiin järjestön tulevaisuusasiakir<strong>ja</strong><br />
Osaava maaseutu 2020.<br />
Liittokokous alkoi juhlallisesti fanfaarilla, jonka esitti<br />
Laivaston soittokunta johta<strong>ja</strong>naan Timo Kotilainen.<br />
Fanfaarin jälkeen puheenjohta<strong>ja</strong> Jaakko Halkilahti esitti<br />
Maataloustuotta<strong>ja</strong>in Varsinais-Suomen liiton tervehdyksen<br />
<strong>ja</strong> puheenjohta<strong>ja</strong> Timo Kalli Metsänomistajien<br />
liitto Länsi-Suomen tervehdyksen. Puhu<strong>ja</strong>t toivottivat<br />
juhlakokoukseen osallistuvat tervetulleiksi Varsinais-<br />
Suomeen <strong>ja</strong> Turkuun.<br />
Turun kaupungin tervehdyksen esitti kaupunginvaltuuston<br />
puheenjohta<strong>ja</strong> Jukka Mikkola.<br />
Kokouksen avaus <strong>ja</strong> virkailijoiden valinta<br />
<strong>MTK</strong>:n valtuuskunnan puheenjohta<strong>ja</strong> Juha Saikkonen<br />
avasi <strong>MTK</strong>:n 32. liittokokouksen. Puheessaan Saikkonen<br />
sanoi meitä velvoittavan järjestön <strong>90</strong>-vuotinen historia<br />
ponnisteluineen <strong>ja</strong> saavutuksineen. Samalla hän<br />
totesi meidän haasteenamme olevan maailmanlaajuisen<br />
muutoksen, jonka vaikutukset ulottuvat syrjäkylille<br />
asti. Saikkonen myös kertoi Osaava Maaseutu 2020<br />
‐asiakir<strong>ja</strong>sta <strong>ja</strong> järjestön uudesta visuaalisesta ilmeestä,<br />
joka otettiin käyttöön liittokokouksen yhteydessä.<br />
Avauspuheessaan Saikkonen toi esiin, että juhlaliittokokouksen<br />
tarkoituksena on ravistella itsemme hetkeksi<br />
irti arjen huolista, saada voimaa toisistamme <strong>ja</strong><br />
nostaa katseet tulevaisuuteen.<br />
Liittokokouksen puheenjohtajiksi valittiin Erkki Haavisto<br />
(<strong>MTK</strong>-Varsinais-Suomi), Outi Sirola (Metsänomistajien<br />
liitto Pohjois-Kar<strong>ja</strong>la) <strong>ja</strong> Tiina Morri (Metsänomis-<br />
78
Liittokokouksessa puhetta johtivat Outi Sirola,<br />
Tiina Morri <strong>ja</strong> Erkki Haavisto.<br />
tajien liitto Länsi-Suomi). Liittokokouksen sihteereiksi<br />
kutsuttiin metsäasiantunti<strong>ja</strong> Lea Jylhä <strong>MTK</strong>:n metsälin<strong>ja</strong>lta<br />
<strong>ja</strong> lakimies Vesa Malila <strong>MTK</strong>:n maaseutuyrittäjyyslin<strong>ja</strong>lta.<br />
Pöytäkir<strong>ja</strong>n tarkastajiksi valittiin Elina Päivärinta<br />
<strong>ja</strong> Pertti Hakanen.<br />
<strong>MTK</strong>:n kunniamerkkien <strong>ja</strong> metsävaltuuskunnan<br />
kultaisten ansiomerkkien <strong>ja</strong>ko<br />
Valtuuskunnan puheenjohta<strong>ja</strong> Juha Saikkonen <strong>ja</strong>koi<br />
<strong>MTK</strong>:n valtuuskunnan myöntämät <strong>MTK</strong>:n kunniamerkit<br />
seuraaville henkilöille: toimitta<strong>ja</strong> Juha Aaltoila,<br />
metsänhoita<strong>ja</strong> Pekka Airaksinen, maanviljelysneuvos<br />
Marcus H. Borgström, maanviljelijä Hannu Heikkilä,<br />
maanviljelijä Mikko Herlevi, maanviljelijä Pekka Hintikka,<br />
toimitusjohta<strong>ja</strong> Ensio Hytönen, johta<strong>ja</strong> Esa Härmälä,<br />
maanviljelijä Olavi Högnäsbacka, maanviljelijä<br />
Ossi Illukka, kansanedusta<strong>ja</strong> Timo Kalli, kenttäpäällikkö<br />
Jorma Kalliosaari, maanviljelijä Timo L. Kauppi, johta<strong>ja</strong><br />
Kaarina Knuuti, kansanedusta<strong>ja</strong> Juha Korkeao<strong>ja</strong>,<br />
maanviljelijä Heikki Kulmala, maanviljelijä Olli Laaninen,<br />
maatalousyrittäjä Tapani Laukkanen, maanviljelijä<br />
Jorma Laurila, maanviljelijä Pekka Laurila, maanviljelijä<br />
Jaakko Lehmuskoski, maanviljelijä Sisko Lehtola,<br />
varatoimitusjohta<strong>ja</strong> Martin Lillandt, maanviljelijä Runar<br />
Lillandt, maanviljelijä Markku Länninki, agronomi Ilpo<br />
Mattila, maanviljelijä Terttu Mielikäinen, metsänhoita<strong>ja</strong><br />
Asko Niemi, varametsäjohta<strong>ja</strong> Timo Nyrhinen, maanviljelijä<br />
Olavi Peltola, maanviljelijä Antti Pilli-Sihvola,<br />
järjestöjohta<strong>ja</strong> Jaakko Punkari, maanviljelijä Ola Rosendahl,<br />
ylijohta<strong>ja</strong> Ilkka Ruska, maanviljelysneuvos<br />
Raimo Tammilehto, maanviljelijä Heimo Tuomarla,<br />
maanviljelijä Paavo Tuominen, kansliapäällikkö Jarmo<br />
Vaittinen, järjestökoulutta<strong>ja</strong> Markku Vuorensola <strong>ja</strong> johta<strong>ja</strong><br />
Olli-Pekka Väänänen.<br />
Metsävaltuuskunnan II puheenjohta<strong>ja</strong> Kyösti Aikkila<br />
<strong>ja</strong>koi metsävaltuuskunnan kultaiset ansiomerkit seuraaville<br />
henkilöille: toiminnanjohta<strong>ja</strong> Liisa Mäkijärvi,<br />
toimitusjohta<strong>ja</strong> Jaakko Peltonen, maanviljelijä Heljo<br />
Launto, toiminnanjohta<strong>ja</strong> Jukka Aula, aluepäällikkö Auvo<br />
Heikkilä, aluejohta<strong>ja</strong> Esko Laitinen, toiminnanjohta<strong>ja</strong><br />
Manu Purola <strong>ja</strong> aluepäällikkö Jukka Hu<strong>ja</strong>la.<br />
Toimitusjohta<strong>ja</strong> Esa Härmälä piti kiitospuheen kunniamerkkien<br />
saajien puolesta. Puheenvuorossaan hän<br />
toi esille, kuinka toiminta <strong>MTK</strong>:ssa <strong>ja</strong> sen päämäärien<br />
hyväksi on kaikille ansiomerkkien saajille osa elämää.<br />
Hän piti hienona saavutuksena sitä, että tänä päivänä<br />
voimme kokea maaseudun elinkeinojen merkityksen<br />
nousevan, maaseudun tuotteiden kysynnän kasvavan<br />
<strong>ja</strong> hintatason vahvistuvan.<br />
MHY 100 vuotta ‐juhlapalkintojen luovutus<br />
Metsävaltuuskunnan puheenjohta<strong>ja</strong> Olavi Peltola,<br />
pääjohta<strong>ja</strong> Asmo Kalpala Tapiola-ryhmästä <strong>ja</strong> apulaisjohta<strong>ja</strong><br />
Juha Hakkarainen Eläkekassa Versosta luovuttivat<br />
MHY 100 vuotta ‐juhlapalkinnot.<br />
Peltola totesi, että MHY:n 100-vuotista toimintaa on<br />
juhlittu monin tavoin keväästä 2006 alkaen. Metsänomistajia<br />
tähän asti eniten saavuttanut tapahtuma on<br />
79
Kansainväliset vieraat kävivät retkellä. Yksi retkikohteista oli Soile <strong>ja</strong> Sauli Lähteenmäen tila.<br />
Päätuotantosuunta tilalla on maidontuotanto, jonka lisäksi on panostettu koneurakointiin.<br />
Talvella ovat lumityöt tärkeä tulonlähde.<br />
Liittokokouksessa <strong>ja</strong>ettiin <strong>MTK</strong>:n valtuuskunnan<br />
myöntämät 40 <strong>MTK</strong>:n kunniamerkkiä.<br />
Merkkien saajien joukossa olivat Ilpo<br />
Mattila (oik.) <strong>ja</strong> Timo Nyrhinen <strong>MTK</strong>:sta.<br />
ollut keväällä 2006 aloitettu Metsänomista<strong>ja</strong>n parhaaksi<br />
100 vuotta ‐kampan<strong>ja</strong>, jossa metsänhoitoyhdistykset<br />
ottivat a<strong>kt</strong>iivisesti yhteyttä jäseniinsä. Erityisesti kampan<strong>ja</strong>lla<br />
pyrittiin tavoittamaan ne metsänomista<strong>ja</strong>t,<br />
jotka eivät olleet käyttäneet metsänhoitoyhdistysten<br />
palveluita useaan vuoteen. Kampan<strong>ja</strong>ssa tarjottiin<br />
metsänhoitoyhdistysten palveluita. Tavoiteltu<strong>ja</strong> metsänomistajia<br />
saavutettiin yli 50 000. Kampan<strong>ja</strong>n toteuttamisessa<br />
yhteistyökumppaneina ovat toimineet<br />
Tapiola-ryhmä <strong>ja</strong> eläkekassa Verso. Osana kampan<strong>ja</strong>a<br />
<strong>MTK</strong> <strong>ja</strong> Tapiola-ryhmä järjestivät juhla-arvonnan, johon<br />
osallistui yli 150 000 metsänomista<strong>ja</strong>a. Tapiolan<br />
lahjoittaman palkinnon (10 000 euroa) voittivat Sari <strong>ja</strong><br />
Mika Riihiaho. Mika Riihiaho otti vastaan Kalpalan luovuttaman<br />
palkinnon.<br />
<strong>MTK</strong> palkitsi kampan<strong>ja</strong>n toisen yhteistyökumppanin,<br />
Eläkekassa Verson kanssa erityisen a<strong>kt</strong>iivisesti toimineen<br />
metsänhoitoyhdistyksen. Eniten metsänomistajia<br />
kampan<strong>ja</strong>n aikana tavoittivat Metsänhoitoyhdistys<br />
Kallavesi <strong>ja</strong> Metsänhoitoyhdistys Tuusniemi. Nämä<br />
yhdistykset tavoittivat 98 % jäsenistään. Palkintona<br />
parhaiten menestyneille metsänhoitoyhdistyksille räätälöidään<br />
työhyvinvointipäivät, joissa keskitytään juuri<br />
niihin asioihin, jotka kyseisissä yhdistyksissä koetaan<br />
työssä <strong>ja</strong>ksamisen kannalta haasteellisimmiksi. Kallaveden<br />
<strong>ja</strong> Tuusniemen metsänhoitoyhdistysten lisäksi<br />
muita palkittu<strong>ja</strong> metsänhoitoyhdistyksiä olivat Metsänhoitoyhdistys<br />
Itä-Häme, Metsänhoitoyhdistys Kangasniemi,<br />
Metsänhoitoyhdistys Tarvasjoki-Karinainen,<br />
metsänhoitoyhdistys Marttila <strong>ja</strong> Metsänhoitoyhdistys<br />
Nakkila.<br />
Metsänhoitoyhdistys Kallaveden puheenjohta<strong>ja</strong> Pekka<br />
Pekkarinen <strong>ja</strong> toiminnanjohta<strong>ja</strong> Pekka Sahlman sekä<br />
Metsänhoitoyhdistys Tuusniemen puheenjohta<strong>ja</strong> Tauno<br />
Räsänen <strong>ja</strong> toiminnanjohta<strong>ja</strong> Aki Happonen ottivat vastaan<br />
Peltolan <strong>ja</strong> Hakkaraisen luovuttamat palkinnot.<br />
Katsaus maaseutuelinkeinojen tulevaisuuteen<br />
Katsauksen maaseutuelinkeinojen tulevaisuuteen<br />
piti COPA-COCEGA:n pääsihteeri Pekka Pesonen.<br />
Hän kertoi, että EU-politiikan valmistelun a<strong>ja</strong>nkohtaisin<br />
asia on maatalousuudistuksen väliarvio, jota häveliäästi<br />
kutsutaan terveystarkastukseksi. Edellinen väliarvio<br />
osoittautui vuonna 2003 EU-maataloushistorian<br />
suurimmaksi mullistukseksi. Pöydällä on varsinkin tuotantoon<br />
liittyvien rajoitteiden helpottaminen. Terveystarkastuksen<br />
lisäksi valmistellaan tulevan suunnittelukauden<br />
2014–2020 EU-rahoituksen kehystä.<br />
Mihin meidän on sitten varauduttava? Pesosen mukaan<br />
tulevaisuudessa meillä on vastassamme edelleen<br />
kiristyvä yhteisön <strong>ja</strong> jäsenmaiden taloudenpito.<br />
Myös kaupan vapauttamisen neuvottelut vaikuttavat<br />
suoraan maatalouden kehitykseen. WTO vaikuttaa<br />
yhteisön politiikan sisältöön <strong>ja</strong> talouskehityksen seurauksena<br />
jäsenmaiden halukkuuteen maksaa yhteisön<br />
politiikan kustannuksia. Toisaalta EU:n omat poliittiset<br />
lin<strong>ja</strong>ukset vaikuttavat myös neuvottelukumppaneiden<br />
kannanottoihin.<br />
Pesosen mukaan haasteista huolimatta voimme<br />
olla optimistisia useista syistä. Kasvava ympäristötietoisuus<br />
on nostanut esille myös maatalouden mahdollisuudet.<br />
Ilmaston muuttuminen, energiatalouden<br />
ha<strong>ja</strong>uttaminen <strong>ja</strong> uusiutuvien energiamuotojen nousu<br />
antaa uutta potkua vaikkapa maatalouden biomassan<br />
hyödyntämisessä. Perinteisessä elintarviketuotannossa<br />
elämää helpottavat maailmanlaajuinen elintason<br />
nousu sekä kuluttajien <strong>ja</strong> kansalaisten tietoisen kuluttamisen<br />
lisääntyminen. Ja on lisäksi muistettava, että<br />
ruokittavia suita on tulevaisuudessa merkittävästi nykyistä<br />
enemmän. Korkeatasoisen ruuan tuottaminen<br />
säilyy <strong>ja</strong>tkossakin maatalouden <strong>ja</strong> suurimman osan EUmaaseudun<br />
tärkeimpänä tehtävänä. Uudet yrittämisen<br />
80
muodot ovat erittäin tervetulleita <strong>ja</strong> niillä on erityinen<br />
rooli maaseudun tulojen <strong>ja</strong> elintason kasvussa.<br />
Lopuksi Pesonen kertoi, että Euroopan maatalousetujärjestö<br />
COPA-COGECA valmistelee parhaillaan<br />
näkemystään pitkän tähtäyksen politiikasta. Tässä<br />
tarkoituksessa järjestö on listannut joukon työkalu<strong>ja</strong>,<br />
joilla yhteistä maatalouspolitiikkaa voidaan muotoilla.<br />
Ruuan tuotanto säilyy <strong>ja</strong>tkossakin yhteisön politiikkojen<br />
ytimenä, mutta tätä päälin<strong>ja</strong>a on tuettava maaseudun<br />
kehittämisen avulla. Pesosen mukaan elävän maaseudun<br />
edistämisessä <strong>MTK</strong>:lla on hyvin keskeinen rooli<br />
maa- <strong>ja</strong> metsätalouden sekä näiden rinnalla nousevan<br />
harvaan asuttujen alueiden yritystoiminnan yhteisten<br />
etujen a<strong>ja</strong><strong>ja</strong>na.<br />
Oulun liittokokouksen tavoitteiden toteutuminen<br />
<strong>ja</strong> Osaava maaseutu 2020 ‐asiakir<strong>ja</strong>n esittely<br />
<strong>MTK</strong>:n toiminnanjohta<strong>ja</strong> Pirkko Haikkala sekä lin<strong>ja</strong>johta<strong>ja</strong>t<br />
Markku Suo<strong>ja</strong>nen (maatalous), Antti Sahi (metsätalous)<br />
<strong>ja</strong> Juha Ruippo (maaseutuyrittäjyys) esittelivät<br />
Oulun liittokokouksessa vuodelle 2007 asetettujen<br />
tavoitteiden toteutumista.<br />
Haikkala <strong>ja</strong>koi oman puheenvuoronsa lopuksi metsäjäsenten<br />
hankintaan liittyvän palkinnon. Maataloustuotta<strong>ja</strong>in<br />
<strong>ja</strong> metsänomistajien liittojen välinen jäsenhankintakilpailu<br />
järjestettiin 15.2.–31.5.2007. Jäsenmääräänsä<br />
nähden suhteellisesti eniten jäseniä hankki<br />
Metsänomistajien liitto Pohjois-Suomi. Haikkalan luovuttaman<br />
palkinnon ottivat vastaan Metsänomistajien<br />
liitto Pohjois-Suomen puheenjohta<strong>ja</strong> Kyösti Aikkila <strong>ja</strong><br />
toiminnanjohta<strong>ja</strong> Jukka Aula.<br />
Pirkko Haikkala esitteli valtuuskunnan hyväksymän<br />
Osaava maaseutu 2020 ‐tulevaisuusasiakir<strong>ja</strong>n. Se kuvaa<br />
tahtotilaa, jossa järjestö toivoo maaseudun <strong>ja</strong> sen<br />
elinkeinojen olevan vuonna 2020. Tulevaisuuden suunta<br />
on muodostettu laa<strong>ja</strong>ssa järjestön sisäisessä keskustelussa.<br />
Haikkala toivoi asiasta vilkasta keskustelua<br />
<strong>ja</strong> eväitä syksyllä 2007 alkavalle strategiatyölle.<br />
Liittokokouksen kannanotto<br />
Liittokokouksessa hyväksyttiin <strong>MTK</strong>:n johtokunnan<br />
II puheenjohta<strong>ja</strong>n Juha Marttilan esittelemä johtokunnan<br />
esitys a<strong>ja</strong>nkohtaiseksi kannanotoksi. Sen mukaan<br />
Suomi tarvitsee maaseudun selvitäkseen ympäristöhaasteista.<br />
Kannanotossa korostettiin sitä, että maatalouspolitiikkaan<br />
on saatava oikeutta <strong>ja</strong> kohtuutta.<br />
Viljelijät ovat olleet pitkämielisiä <strong>ja</strong> sopeutuneet <strong>ja</strong>tkuvasti<br />
muuttuvaan <strong>ja</strong> tempoilevaan maatalouspolitiikkaan.<br />
Uuden ympäristötukijärjestelmän valmistelu<br />
<strong>ja</strong> toimeenpano veivät kuitenkin uskon oikeudenmukaisuuteen.<br />
Kannanotossa vaadittiin, että Suomen on<br />
valtiojohdon korkeimmalla arvovallalla puolustettava<br />
viljelijöiden oikeusturvaa <strong>ja</strong> tehtävä selväksi, ettei Euroopan<br />
unioni voi kohdella jäsenmaansa kansalaisia<br />
mielivaltaisesti <strong>ja</strong> aiheuttaa heidän elinkeinoilleen kohtuuttomia<br />
hankaluuksia <strong>ja</strong> kustannuksia.<br />
Hallitusta myös muistutettiin sen omassa ohjelmassa<br />
olevasta sitoumuksesta kääntää viljelijöiden tulotaso<br />
nousuun. Vielä kannanotossa kerrottiin metsänomistajien<br />
odotuksista valtiovaltaa kohtaan <strong>ja</strong> maaseutuyrittäjyyden<br />
kasvun varmistamiseksi tarvittavista<br />
toimenpiteistä. Energiapolitiikassa vaadittiin siirtymistä<br />
sanoista tekoihin. Kotimaisen uusiutuvan energian tuotanto<br />
tarvitsee nyt yhteiskunnan kannustusta tuotekehitykseen,<br />
investointeihin <strong>ja</strong> käytön varmistamiseen,<br />
jotta yrittäjät pääsevät suunnitelmista toimintaan.<br />
Liittokokousedustajien puheenvuorot<br />
Ennalta sovitun mukaisesti liittokokoukselle esitettiin<br />
aluksi liittoryhmien <strong>ja</strong> yhteisöjäsenen puheenvuorot.<br />
Pohjois-Suomen liittoryhmän puheenvuoron käytti<br />
Kyösti Aikkila (Metsänomistajien liitto Pohjois-Suomi),<br />
Länsi-Suomen liittoryhmän puheenvuoron käytti Arto<br />
Huhtala (<strong>MTK</strong>-Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaa), Itä-Suomen liittoryhmän<br />
puheenvuoron käytti Kirsti Laamanen (<strong>MTK</strong>-<br />
Etelä-Savo), Etelä-Suomen liittoryhmän puheenvuoron<br />
piti Teppo Raininko (<strong>MTK</strong>-Uusimaa), <strong>ja</strong> Pertti Hakanen<br />
(<strong>MTK</strong>-Satakunta) käytti Lounais-Suomen liittoryhmän<br />
puheenvuoron.<br />
Markku Kestilä (Suomen Turkiseläinten Kasvattajien<br />
Liitto) totesi olevansa historiallisessa paikassa pitäessään<br />
ensimmäisenä toimialajärjestön edusta<strong>ja</strong>na<br />
puheenvuoron <strong>MTK</strong>:n liittokokouksessa.<br />
Liittoryhmien puheenvuorojen jälkeen liittokokousedustajilla<br />
oli mahdollisuus käyttää puheenvuoro<strong>ja</strong>.<br />
Keskustelun lopuksi puheenjohta<strong>ja</strong> totesi esiintuodut<br />
asiat kir<strong>ja</strong>tuiksi. Ne tulevat siten huomioiduksi tulevassa<br />
työskentelyssä <strong>ja</strong> strategiatyössä.<br />
Liittokokouksen päätöspuheenvuoro<br />
<strong>MTK</strong>:n johtokunnan puheenjohta<strong>ja</strong> Michael Hornborg<br />
piti liittokokouksen päätöspuheenvuoron, jossa<br />
hän veti yhteen myös kokouksessa käytyä keskustelua.<br />
Hän totesi, että kokouksen kuluessa on keskusteltu<br />
monesta järjestön tulevaisuuden kannalta merkittävästä<br />
asiasta. Järjestön tulevaisuusasiakir<strong>ja</strong> on koettu<br />
ehkä hieman löysäksi <strong>ja</strong> taivaita syleileväksi. Etenkin<br />
koska siinä ei luetella tiukko<strong>ja</strong> tavoitteita, kuten periaate-<br />
<strong>ja</strong> tavoiteohjelmissa on yleensä totuttu tekemään.<br />
Hornborg totesi tämän olleen kuitenkin selkeä valinta.<br />
Ennen varsinaista strategiatyötä on haluttu katsoa sitä<br />
toimintaympäristöä <strong>ja</strong> tilaa, jossa haluamme olla.<br />
Michael Hornborg huomautti, että maatalouspolitiikan<br />
ongelmat nousivat esiin <strong>ja</strong> saivat monissa puheen<br />
vuoroissa pääroolin. Hornborg kannusti metsänomistajia<br />
<strong>ja</strong> maaseutuyrittäjiä pitämään puolensa liittoryhmissä.<br />
Puheenjohta<strong>ja</strong> Hornborg totesi myös, että uuden<br />
strategiatyön alkaminen herättää liittoryhmien puheenvuoroissa<br />
huolta. Taustalla tuntuu olevan huoli siitä,<br />
ettei keskusliitossa lähdetä haahuilemaan, vaan että<br />
tähänastinen hyvin toimiva kolmiportainen rakenne säilyy.<br />
Hän painotti, että strategiatyöhön tarvitaan kaikkia<br />
<strong>ja</strong> se toteutetaan miettien kaikkia yhteisiä voimavaro<strong>ja</strong><br />
<strong>ja</strong> niiden järkevää käyttöä. Hän vakuutti, että niitä ohjeita<br />
<strong>ja</strong> vinkkejä, joita kokousedusta<strong>ja</strong>t ovat antaneet, on<br />
kuunneltu herkällä korvalla. Ne toimivat ohjenuorana<br />
toiminnan kehittämisessä.<br />
Liittokokouksen puheenjohta<strong>ja</strong>na toiminut Erkki<br />
Haavisto päätti kokouksen todeten kokouksen osoittaneen,<br />
että edelleen on hyvä ainakin juhlavuosina<br />
pitää iso<strong>ja</strong> liittokokouksia, joissa on edustettuna jokainen<br />
yhdistys. Näin voidaan parhaiten taata kokouksen<br />
sanoman leviäminen jäsenistön keskuuteen. Toisaalta<br />
81
myös kentän ääni pääsee parhaiten kuuluviin tämän<br />
kaltaisissa tilaisuuksissa. Puheenjohta<strong>ja</strong> Haavisto korosti<br />
myös liittokokouksen roolia yhtenä niistä harvoista<br />
tilaisuuksista, joissa jäsenistöllä on mahdollisuus oppia<br />
tuntemaan toisiaan <strong>ja</strong> huomata, että kaikilla on sama<br />
päämäärä. Tämä päämäärä on maaseudusta <strong>ja</strong> sen<br />
ihmisistä huolehtiminen.<br />
Valtuuskunnan kokoukset<br />
<strong>MTK</strong>:n valtuuskunta kokoontui kertomusvuoden aikana<br />
kaksi kertaa. Valtuuskuntaan kuului 49 liittojen<br />
nimeämää jäsentä, yksi yhteisöjäsen <strong>ja</strong> kahdeksan<br />
asiantunti<strong>ja</strong>a.<br />
Valtuuskunnan puheenjohta<strong>ja</strong>na oli maanviljelijä Juha<br />
Saikkonen Tohmajärveltä, 1. varapuheenjohta<strong>ja</strong>na<br />
maanviljelijä Tiina Linnainmaa Hämeenkyröstä (kevätkokouksesta<br />
lähtien) <strong>ja</strong> 2. varapuheenjohta<strong>ja</strong>na maanviljelijä<br />
Markus Eerola Hyvinkäältä. Valtuuskunnan sihteerinä<br />
toimi järjestöjohta<strong>ja</strong> Matti Voutilainen.<br />
Valtuuskunnan kevätkokous 18.4.2007<br />
Valtuuskunnan järjestäytyessä 1. varapuheenjohta<strong>ja</strong><br />
Tui<strong>ja</strong> Nummela ilmoitti, ettei ole enää käytettävissä puheenjohtajistoon<br />
maatilalla tehtyjen järjestelyjen vuoksi<br />
<strong>ja</strong> jätti paikkansa täytettäväksi. Valtuuskunnan 1. varapuheenjohta<strong>ja</strong>ksi<br />
valittiin maanviljelijä Tiina Linnainmaa<br />
Hämeenkyröstä.<br />
Valtuuskunnan kevätkokouksessa päätettiin sääntömääräisten<br />
asioiden lisäksi liittokokouksessa myönnettävät<br />
<strong>MTK</strong>:n kunniamerkit <strong>ja</strong> syksyllä <strong>ja</strong> talvella liittojen<br />
<strong>ja</strong> keskusliiton tilaisuuksissa <strong>ja</strong>ettavat <strong>MTK</strong>:n kultaiset<br />
ansiomerkit. Edellä mainittujen asioiden lisäksi kokouksessa<br />
käsiteltiin järjestön toimintaa <strong>ja</strong> taloutta laa<strong>ja</strong>sti <strong>ja</strong><br />
keskusteltiin a<strong>ja</strong>nkohtaisista asioista. Kansanedusta<strong>ja</strong><br />
Valtuuskunnan kevätkokouksessa Tui<strong>ja</strong> Nummela (keskellä) luopui<br />
ensimmäisen varapuheenjohta<strong>ja</strong>n tehtävästä. Seuraa<strong>ja</strong>ksi valittiin<br />
Tiina Linnainmaa Hämeenkyröstä. Kokouksessa kävi esittäytymässä<br />
myös uusi maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeri Sirkka-Liisa Anttila (vas.).<br />
Sirkka-Liisa Anttila, joka nimitettiin maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriksi<br />
seuraavana päivänä, kävi esittäytymässä<br />
valtuuskunnalle.<br />
Valtuuskunta hyväksyi järjestön toimintakertomuksen<br />
<strong>ja</strong> talouden vuodelta 2006.<br />
Valtuuskunnan syyskokous 28.–29.11.2007<br />
Valtuuskunnan syyskokouksessa esillä olivat erityisesti<br />
markkina-asiat. Valion toimitusjohta<strong>ja</strong> Pekka<br />
Laaksonen <strong>ja</strong> Atrian toimitusjohta<strong>ja</strong> Matti Tikkakoski<br />
esittelivät a<strong>ja</strong>nkohtaista markkinatilannetta <strong>ja</strong> markkinanäkymiä.<br />
Johtokunnan 1. puheenjohta<strong>ja</strong>ksi valittiin Michael<br />
Hornborg, 2. puheenjohta<strong>ja</strong>ksi Juha Marttila <strong>ja</strong> 3. puheenjohta<strong>ja</strong>ksi<br />
Esko Suomala Jarmo Mäntyharjun jättäytyessä<br />
pois johtokunnasta. Puheenjohtajien toimikausi<br />
on 2008–2010.<br />
Johtokunnan jäsenistä erovuoroiset Irma Sirviö <strong>ja</strong><br />
Kyösti Harju valittiin edelleen johtokuntaan kaudeksi<br />
2008–2010.<br />
Valtuuskunta sai myös tiedoksi Metsänomistajien liitto<br />
Järvi-Suomen sääntömuutoksen. Sääntömuutoksen<br />
taustalla oli Kaakkois-Suomen metsänomistajien liiton<br />
yhdistyminen Metsänomistajien liitto Järvi-Suomeen.<br />
Rakenteellinen uudelleenjärjestely eteni metsävaltuuskunnan<br />
lin<strong>ja</strong>usten mukaisesti.<br />
Valtuuskunta hyväksyi <strong>MTK</strong>:n toimintasuunnitelman<br />
<strong>ja</strong> talousarvion vuodelle 2008 <strong>ja</strong> <strong>MTK</strong>:n energiastrategian.<br />
<strong>MTK</strong>-liittojen puheenjohta<strong>ja</strong>kokoukset<br />
Maataloustuotta<strong>ja</strong>liittojen puheenjohta<strong>ja</strong>kokouksia<br />
pidettiin toimintavuoden aikana yhteensä kuusi. Puhetta<br />
kokouksissa johti valtuuskunnan puheenjohta<strong>ja</strong><br />
Juha Saikkonen, <strong>ja</strong> sihteerinä toimi järjestöjohta<strong>ja</strong> Matti<br />
Voutilainen.<br />
Ensimmäinen kokous pidettiin 27.2. Kokouksessa<br />
käsiteltiin Maataloustuotta<strong>ja</strong>in eläkesäätiön a<strong>ja</strong>nkohtaisia<br />
asioita, järjestön kehittämisryhmän esitystä<br />
<strong>ja</strong> maatalouspolitiikan a<strong>ja</strong>nkohtaisia asioita. Kokouksessa<br />
olivat läsnä myös ministeri Juha Korkeao<strong>ja</strong> <strong>ja</strong><br />
apulaisosastopäällikkö Heimo Hanhilahti.<br />
Toinen puheenjohta<strong>ja</strong>kokous pidettiin 17.4. ennen<br />
valtuuskunnan kevätkokousta. Kokouksessa käsiteltiin<br />
a<strong>ja</strong>nkohtaisia EU:n maatalouspoliittisia asioita sekä<br />
kansallisten tukien tilannetta. Lisäksi käsiteltiin valtuuskunnan<br />
asioita.<br />
Kolmas puheenjohta<strong>ja</strong>kokous pidettiin 28.6. liittokokouksen<br />
alla. Kokouksessa valtiosihteeri Jouni Lind<br />
alusti 141-neuvotteluihin liittyvää asetelmaa. Tämän<br />
lisäksi käsiteltiin muita a<strong>ja</strong>nkohtaisia <strong>ja</strong> järjestön kehittämiseen<br />
liittyviä asioita sekä Maataloustuotta<strong>ja</strong>in<br />
eläkesäätiön asioita.<br />
Liittojen puheenjohta<strong>ja</strong>t <strong>ja</strong> <strong>MTK</strong>:n johtokunta kokoontuivat<br />
keskenään Kettulaan 9.10. vuoden neljänteen<br />
puheenjohta<strong>ja</strong>kokoukseen.<br />
Viides puheenjohta<strong>ja</strong>kokous pidettiin Simonkadulla<br />
14.11. Kokouksessa ministeri Sirkka-Liisa Anttila selvitti<br />
141-neuvotteluasetelmaa.<br />
Kuudes puheenjohta<strong>ja</strong>kokous pidettiin Hanasaaressa<br />
valtuuskunnan kokousta edeltävänä päivänä<br />
27.11. Kokouksen yhteyteen järjestettiin Mela-info<br />
82
Valtuuskunta käsitteli a<strong>ja</strong>nkohtaisia maatalous- <strong>ja</strong> metsäpolitiikan kysymyksiä sekä hyväksyi <strong>MTK</strong>:lle energiastrategian.<br />
a<strong>ja</strong>nkohtaisista asioista. Varsinaisessa puheenjohta<strong>ja</strong>kokouksessa<br />
käsiteltiin Suomen <strong>ja</strong> komission tekemää<br />
huonoa neuvotteluratkaisua 141-artiklaan poh<strong>ja</strong>utuvasta<br />
kansallisesta tuesta. Tämän lisäksi esillä<br />
oli alueellisten yhteistyöryhmien toiminta <strong>ja</strong> valtuuskunnan<br />
asiat.<br />
Johtokunnan kokoukset<br />
<strong>MTK</strong>:n johtokunta kokoontui kertomusvuoden aikana<br />
24 kertaa. Vuosi 2007 oli <strong>MTK</strong>:n <strong>90</strong>-<strong>vuotisjuhla</strong>vuosi<br />
<strong>ja</strong> myös liittokokousvuosi. Nämä merkittävät<br />
tapahtumat näkyivät myös johtokunnan toiminnassa.<br />
Johtokunta käsitteli <strong>ja</strong> hyväksyi kokouksissaan lukuisia<br />
liittokokoukseen <strong>ja</strong> juhlavuoden valmisteluihin liittyviä<br />
asioita. Periaate- <strong>ja</strong> tavoiteohjelman välitarkastelua<br />
sekä Osaava Maaseutu 2020 ‐tulevaisuusasiakir<strong>ja</strong>a<br />
valmisteltiin, <strong>ja</strong> ne hyväksyttiin vietäväksi edelleen valtuuskunnan<br />
käsittelyyn <strong>ja</strong> kesällä Turun liittokokouksen<br />
hyväksyttäväksi. Johtokunta hyväksyi järjestön uuden<br />
ilmeen <strong>ja</strong> logon, joka julkistettiin Turun liittokokouksen<br />
<strong>ja</strong> <strong>90</strong>-<strong>vuotisjuhla</strong>n yhteydessä.<br />
Johtokunta käsitteli kokouksissaan lukuisia maatalouspoliittisia<br />
kysymyksiä <strong>ja</strong> teki niitä koskevia päätöksiä.<br />
Maataloudelle tärkeiden asioiden saaminen hallitusohjelmaan<br />
oli eräs kevään keskeisiä asioita. Johtokunta<br />
valmisteli yhdessä keskusliiton toimiston kanssa <strong>MTK</strong>:n<br />
esityksen keskeisistä maatalouden tavoitteista hallitusohjelmaan.<br />
Ohjelmapaperin ”Maaseudulle 30 000 uutta<br />
työpaikkaa <strong>ja</strong> uusiutuvaa energiaa” läpimenossa onnistuttiinkin<br />
poikkeuksellisen hyvin. Johtokunnan jäsenet<br />
olivat a<strong>kt</strong>iivisesti mukana tässä työssä.<br />
Tulevaisuusasiakir<strong>ja</strong>n Osaava maaseutu 2020 poh<strong>ja</strong>lta<br />
lähdettiin valmistelemaan <strong>MTK</strong>:n strategiaprosessia,<br />
joka on työkalu pitkäntähtäyksen suunnitteluun. Se<br />
korvaa <strong>MTK</strong>:n periaate- <strong>ja</strong> tavoiteohjelman. Johtokunta<br />
<strong>ja</strong> metsäjohtokunta olivat tiiviisti mukana oh<strong>ja</strong>amassa<br />
valmistelua <strong>ja</strong> tekemässä päätöksiä.<br />
Valtuuskunnan syyskokouksessa valittiin<br />
johtokunnan kolmanneksi puheenjohta<strong>ja</strong>ksi<br />
Esko Suomala Kiukaisista. Juha Saikkonen<br />
<strong>ja</strong> Michael Hornborg onnittelevat. Taustalla<br />
puheenjohta<strong>ja</strong>n paikasta luopunut Jarmo<br />
Mäntyharju. Hänen vieressään toinen<br />
puheenjohta<strong>ja</strong> Juha Marttila.<br />
83
Suomen esitys 141-artiklan <strong>ja</strong>tkolle oli myös johtokuntaa<br />
monin tavoin työllistävä maatalouspoliittinen<br />
ponnistus sekä kotimaassa että neuvotteluissa Brysselissä<br />
maatalouskomissaarin <strong>ja</strong> komission virkamiesten<br />
kanssa. Heinäkuussa 2007 monien vääntöjen jälkeen<br />
päästiin hallituksen kanssa sopimukseen EU:n komissiolle<br />
toimitettavasta Suomen esityksestä artiklan141<br />
<strong>ja</strong>tkolle. Kokouksessaan 11.12.2007 johtokunta päätti<br />
yksimielisesti, että se ei voi olla mukana hyväksymässä<br />
Suomen valtion <strong>ja</strong> EU-komission neuvottelemaa 141-<br />
esitystä. Tämän jälkeen alettiin valmistella kirjelmään<br />
hallitukselle ”<strong>MTK</strong>:n esitys toimenpiteiksi 141-ratkaisun<br />
jälkeen”.<br />
Elokuussa johtokunta hyväksyi <strong>MTK</strong>:n kannanoton,<br />
joka koski geenimuuntelun käyttöä elintarvikeketjun<br />
eri vaiheissa. Kannanotto herätti laa<strong>ja</strong>a keskustelua<br />
myös julkisuudessa puolesta <strong>ja</strong> vastaan. Johtokunta<br />
totesi kannanotossaan, että suomalaisilla kuluttajilla<br />
on oikeus tietää ruoan alkuperä <strong>ja</strong> tuotantotapa sekä<br />
saada tietoa geenimuunnellun rehun tai raaka-aineen<br />
käytöstä elintarvikkeiden tuotantoketjussa.<br />
Sokeriuudistus <strong>ja</strong> tuotannon <strong>ja</strong>tkomahdollisuudet<br />
Suomessa oli johtokuntaa paljon työllistävä asia. Johtokunta<br />
seurasi tiiviisti sokerialan toimialaneuvottelu<strong>ja</strong><br />
<strong>ja</strong> hyväksyi joulukuussa neuvotellun toimialasopimusesityksen.<br />
Johtokunta seurasi a<strong>kt</strong>iivisesti metsätalouden, puumarkkinoiden<br />
<strong>ja</strong> metsäjäsenhankinnan kehittymistä.<br />
Johtokunnan mukaan jäsenpalveluiden yhtenäistäminen<br />
<strong>ja</strong> jäsentietojen hyödyntäminen on tärkeää jäsenhankinnan<br />
tehostamisessa.<br />
Kertomusvuoden aikana johtokunta antoi lukuisia<br />
kannanotto<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> tapasi eri sidosryhmien edustajia, joiden<br />
kanssa käytiin keskustelu<strong>ja</strong> a<strong>ja</strong>nkohtaisista kysymyksistä.<br />
Johtokunnan kokousten yhteydessä oli vuoden<br />
aikana myös asiantunti<strong>ja</strong>luento<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> pienoisseminaare<strong>ja</strong><br />
eri aiheista. Johtokunta käsitteli <strong>ja</strong> teki päätöksiä myös<br />
koskien keskusliiton taloutta <strong>ja</strong> sijoituksia.<br />
Johtoryhmän kokoukset<br />
Keskusliiton operatiivisena elimenä toimii johtoryhmä.<br />
Kertomusvuoden aikana johtoryhmä kokoontui<br />
18 kertaa. Kiireellisiä asioita käsiteltiin myös puhelinkokouksissa.<br />
Johtoryhmä käsitteli kokouksissaan keskusliiton talous-<br />
<strong>ja</strong> henkilöstöasioita. Lisäksi johtoryhmä valmisteli<br />
johtokunnan sille antamia tehtäviä <strong>ja</strong> johtokunnalle<br />
päätettäväksi esitettäviä asioita. Johtoryhmä tapasi<br />
vuoden 2007 aikana eri sidosryhmien edustajia <strong>ja</strong> vieraili<br />
yrityksissä <strong>ja</strong> yhteisöissä.<br />
Toimihenkilökokoukset<br />
Toimihenkilökokouksia pidettiin kaksi. Tammikuun<br />
toimihenkilöpäivät pidettiin 23.–24.1. Metsätapiolassa<br />
<strong>ja</strong> Pellervo-Instituutissa. Osallistu<strong>ja</strong>t olivat tuotta<strong>ja</strong>liittojen<br />
<strong>ja</strong> metsänomistajien liittojen toimihenkilöitä.<br />
Ohjelma sisälsi sekä yhteisiä että erillisiä osioita liittojen<br />
eri henkilöstöryhmille. Yhteisessä osassa kuultiin<br />
Esko Ahon puheenvuoro maailman kehitystrendeistä,<br />
<strong>MTK</strong>:n uuden toiminnanjohta<strong>ja</strong>n puheenvuoro strategian<br />
kehittämisestä, a<strong>ja</strong>nkohtaisasioita Mela-turvasta,<br />
bioenergian oppitunti <strong>ja</strong> a<strong>ja</strong>nkohtaiskatsaukset maa-<br />
<strong>ja</strong> ympäristöpolitiikasta, sosiaalipolitiikasta <strong>ja</strong> veropolitiikasta.<br />
Edunvalvonnan <strong>ja</strong> palveluiden kehittämistä<br />
pohdittiin yhteistyöryhmissä <strong>ja</strong> eriytetyt osiot sisälsivät<br />
maatalouspolitiikkaa, tuote- <strong>ja</strong> puumarkkinoita <strong>ja</strong> jäsenrekisteriin<br />
liittyviä asioita. Illalla oltiin Melan vieraina.<br />
Syyskuun toimihenkilöpäivät pidettiin tuotta<strong>ja</strong>liittojen<br />
toimihenkilöille 13.–14.9. Verkatehtaan kulttuuri- <strong>ja</strong><br />
kongressikeskuksessa Hämeenlinnassa. Ensimmäisenä<br />
päivänä puhuttiin järjestön tulevaisuudesta, viestinnästä<br />
sekä maatalouspolitiikan, maaseutuyrittämisen <strong>ja</strong><br />
metsätalouden a<strong>ja</strong>nkohtaisasioista. Päivän ohjelmaan<br />
kuului myös vierailu Suomen tykistömuseossa. Illaksi<br />
siirryttiin Ilorannan matkailutilalle nauttimaan päivällistä<br />
rautakauden a<strong>ja</strong>n malliin. Toisen päivän retkikohteina<br />
olivat Vattenfallin Vana<strong>ja</strong>n voimala, Inkalan kartano sekä<br />
maa- <strong>ja</strong> metsätalon uudet toimitilat Hämeenlinnassa.<br />
<strong>MTK</strong>-liittojen toiminnanjohta<strong>ja</strong>t pitivät vuoden aikana<br />
useita kokouksia.<br />
Valiokuntien toiminta<br />
Johtokunnan apuna toimi 17 valiokuntaa <strong>ja</strong> yhdeksän<br />
<strong>ja</strong>ostoa.<br />
Aluekehitysvaliokunnan merkitys kuntauudistuksen<br />
seuraamisessa <strong>ja</strong> järjestön kannanottojen valmistelussa<br />
korostui. Valiokunta kokoontui neljä kertaa perehtyen<br />
myös työ- <strong>ja</strong> elinkeinoministeriöuudistukseen,<br />
erityisesti TE-keskusten tulevaan toimintaan.<br />
Kauppapoliittiselle valiokunnalle järjestettiin kertomusvuoden<br />
aikana ainoastaan perinteinen WTO-illanvietto.<br />
Tässä yhteydessä valiokunnan jäsenille selostettiin<br />
syvällisemmin Dohan kauppaneuvottelukierroksen<br />
tulevaisuudennäkymiä. Samalla valiokunnan jäsenet<br />
tapasivat kauppapolitiikasta vastaavia kansallisia viranomaisia<br />
<strong>ja</strong> asiantuntijoita.<br />
Maaseutuyrittäjävaliokunta kokoontui vuoden aikana<br />
viisi kertaa. Lisäksi valiokunta osallistui Pellervo-<br />
Instituutissa maaliskuussa pidettyyn maaseutuyrittäjyyden<br />
tulevaisuusseminaariin.<br />
Valiokunnan kokouksissa keskusteltiin mm. <strong>MTK</strong>:n<br />
hallitusohjelmatavoitteista, järjestön strategiatyöstä <strong>ja</strong><br />
Osaava Maaseutu 2020 ‐prosessista, <strong>MTK</strong>:n <strong>ja</strong> Pro-<br />
Agrian yhteistyöstä, EU:n uuden ohjelmakauden käynnistämisestä,<br />
työehtosopimusneuvotteluista <strong>ja</strong> myöhemmin<br />
uuden sopimuksen määräyksistä. Kokouksissa<br />
käsiteltiin myös työnanta<strong>ja</strong>koulutuksen tarvetta<br />
<strong>ja</strong> mahdollisuuksia, hanketoiminnan tukien epäkohtia,<br />
toimintaryhmätyötä, järjestökoulutuksen uudistuksia,<br />
maaseutuyrittäjyyden teemaryhmän perustamista,<br />
<strong>MTK</strong>:n hyvinvointipalveluyrittäjyyshanketta, maaseutupoliittisen<br />
selonteon <strong>ja</strong> kokonaisohjelman valmistelua,<br />
yrittämisen politiikkaohjelman tilannetta jne. Kaikkien<br />
valiokunnan kokousten asialistalla oli valiokunnan jäsenten<br />
alue- <strong>ja</strong> toimialaraportit <strong>ja</strong> niihin perustuva keskustelu.<br />
Työ- <strong>ja</strong> elinkeinoministeriön perustamisesta <strong>ja</strong> siihen<br />
liittyen maaseutuyrittäjyyshallinnon asemasta keskusteltiin<br />
valiokunnassa vilkkaasti. Huhtikuun kokouksessa<br />
valiokunta hyväksyi asiaa koskevan kannanoton, jonka<br />
mukaan työ- <strong>ja</strong> elinkeinoministeriön perustaminen on<br />
kannatettava hanke. Valiokunta oli kuitenkin sitä mieltä,<br />
että vielä ei ole aika sulauttaa maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriön<br />
maaseutuyrittäjyyshallintoa muun elinkeino-<br />
84
toiminnan hallintoon. Valiokunnan mielestä maaseutuyrittäjyyttä<br />
on tarkasteltava osana yhteistä maatalouspolitiikkaa.<br />
Myös maaseutuohjelman hallinnointi maa- <strong>ja</strong><br />
metsätalousministeriössä on otettava huomioon yleensä<br />
tämän alueen hallintoa järjesteltäessä.<br />
Yritystukien valmistelutilanteesta keskusteltiin useassa<br />
kokouksessa. Ohjelmakauden avaamisen hitauteen<br />
kyllästynyt valiokunta vaati huhtikuussa pidetyssä<br />
kokouksessa tukihaun avaamista välittömästi. Valiokunnan<br />
puheenjohta<strong>ja</strong>n julkisuuteen tuoman kannan<br />
vauhdittamana maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriö tekikin<br />
päätöksen, jonka mukaan maaseudun pienyritystukien<br />
hakeminen avattiin 4.6. alkaen. Yritystukien toimeenpano<br />
kuitenkin siirtyi vuoden 2008 puolelle.<br />
Energiavaliokunta valmisteli <strong>MTK</strong>:n energiastrategian,<br />
jonka valtuuskunta vahvisti syyskokouksessa. Lisäksi<br />
valiokunta käsitteli a<strong>ja</strong>nkohtaisia energiapoliittisia<br />
asioita, kuten energiapuun mittausjärjestelmän kehittämistä,<br />
syöttötariffien merkitystä sekä investointiavustusten<br />
riittävyyttä. Lämpöyrittäjyyden edistämistä<br />
käsiteltiin joka kokouksessa. Valiokunta kokoontui<br />
kuusi kertaa.<br />
Maaseutunuorten valiokunta kokoontui kuusi kertaa.<br />
A<strong>ja</strong>nkohtaisten asioiden lisäksi kaikissa kokouksissa<br />
käsiteltiin kansainvälisiä asioita sekä käytiin läpi<br />
valinta-alueiden <strong>ja</strong> johtokunnan kuulumiset.<br />
Valiokunnan vuoden ensimmäisessä kokouksessa<br />
olivat mukana sekä uudet että vanhat valiokunnan jäsenet.<br />
Valiokunnan puheenjohta<strong>ja</strong>ksi valittiin Jari Or<strong>ja</strong>la<br />
Keski-Poh<strong>ja</strong>nmaalta <strong>ja</strong> varapuheenjohta<strong>ja</strong>ksi Liisa<br />
Salmela Hämeestä. Ville Hirvonen Pohjois-Kar<strong>ja</strong>lasta<br />
valittiin valiokunnan metsävastaavaksi <strong>ja</strong> Mikko Jussila<br />
Varsinais-Suomesta kansainvälisten asioiden vastaavaksi.<br />
Lisäksi kokouksessa keskusteltiin mm. Tuhannen<br />
Taalan paikka ‐tilaisuudesta.<br />
Vuoden toisen kokouksen aiheita olivat Young European<br />
Farmers´ Day Brysselissä <strong>ja</strong> liittojen nuorten<br />
valiokuntien puheenjohtajien <strong>ja</strong> sihteerien kokous.<br />
Maaliskuun kokouksen aluksi johta<strong>ja</strong> Tapio Kytölä<br />
kertoi a<strong>ja</strong>nkohtaisia asioita EU:n maatalouspolitiikasta.<br />
Kokouksessa valittiin myös Suomen ehdokas CEJA:n<br />
varapuheenjohta<strong>ja</strong>n vaaliin.<br />
Kesäkuussa vierailtiin maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeri<br />
Sirkka-Liisa Anttilan luona. Kokouksessa kerrottiin kokemuksia<br />
Young European Farmer Day ‐päivästä <strong>ja</strong><br />
pohdittiin maaseutunuorten sanomaa elokuun Lähiruokaviestiin.<br />
Syyskuun kokouksessa pohdittiin nuorten<br />
näkyvyyden lisäämistä järjestössä <strong>ja</strong> nuorten koulutusta.<br />
Kokouksessa suunniteltiin myös presidentin<br />
tapaamista <strong>ja</strong> syysparlamentin kannanottoa.<br />
Joulukuun kokouksessa keskusteltiin <strong>MTK</strong>:n koulutuksen<br />
uudistamisesta. Kuntarakenteen muutokseen<br />
liittyen kerättiin valiokuntalaisilta mielipiteitä, mitä nuoret<br />
maatila- <strong>ja</strong> maaseutuyrittäjät toivovat kunnalta. Lisäksi<br />
suunniteltiin tulevan vuoden toimintaa.<br />
Ympäristö- <strong>ja</strong> maapoliittinen valiokunta kokoontui<br />
vuoden aikana kaksi kertaa. Keskeisiä käsiteltäviä<br />
asioita olivat muiden asioiden ohella virkistysarvokaupan<br />
toimintamallin laatiminen, luonnonsuojelulain<br />
korvaussäännös, Helcom, vesipuitedire<strong>kt</strong>iivin toteuttaminen,<br />
vesiensuojelun suuntaviivat, maatalouden<br />
ympäristöluvista luopuminen, Natura 2000 ‐verkoston<br />
toteuttaminen, ympäristövastuulain valmistelu,<br />
kaivoslain muuttaminen, ympäristöluvat <strong>ja</strong> kuntien<br />
ympäristönsuojelumääräykset, jokamiehenoikeuksia<br />
koskevan käsikir<strong>ja</strong>n laatiminen, Etelä-Suomen metsien<br />
monimuotoisuuden toimintaohjelma (Metso II) sekä<br />
ympäristöasiamiestoiminta.<br />
Lisäksi valiokunnassa pohdittiin edelleen, mitkä<br />
ovat ympäristö- <strong>ja</strong> maapoliittisen ryhmän päätehtäviä<br />
<strong>ja</strong>tkossa. Valiokunnassa keskusteltiin <strong>MTK</strong>:n ympäristö-<br />
<strong>ja</strong> maapoliittisista hallitusohjelmatavoitteista eduskuntavaaleissa,<br />
<strong>ja</strong> todettiin <strong>MTK</strong>:n onnistuneen tavoitteiden<br />
läpiviemisessä hallitusohjelmaan hyvin. Valiokunta<br />
piti tärkeänä <strong>MTK</strong>:n ympäristö- <strong>ja</strong> maapoliittisen<br />
valiokunnan, alueellisten ympäristö- <strong>ja</strong> maapoliittisten<br />
valiokuntien sekä <strong>MTK</strong>:n ympäristö- <strong>ja</strong> maapoliittisen<br />
ryhmän yhteydenpitoa jäseniin sekä ympäristöasiamiehiin.<br />
Sosiaalivaliokunta kokoontui kertomusvuoden aikana<br />
neljä kertaa. Kokouksissaan valiokunta käsitteli<br />
sosiaaliturvan kokonaisuudistusta pohtivan SATA-komitean<br />
perusturva<strong>ja</strong>oston työskentelyä, tapaturma- <strong>ja</strong><br />
ammattitautilainsäädännön kokonaisuudistusta valmistelevan<br />
TAU-työryhmän työskentelyn etenemistä,<br />
hallitusohjelman kir<strong>ja</strong>uksia <strong>ja</strong> niiden toteutumista<br />
lomituspalveluiden kehittämiseksi <strong>ja</strong> työterveyshuollon<br />
palvelujen parantamiseksi, yhtiömuotoisten maatilojen<br />
eläkevakuuttamista <strong>ja</strong> Hyvä lomituspalvelukäytäntösuositusta.<br />
Lisäksi valiokunta käsitteli sille tehdyt aloitteet<br />
työterveyshuoltopalveluiden <strong>ja</strong> lasten päivähoitopalveluiden<br />
parantamisesta.<br />
Kertomusvuoden marraskuussa sosiaalivaliokunta<br />
teki kahden päivän mittaisen seminaarimatkan Kittilään.<br />
Matkan teemana oli maaseutuyrittäjyys. Seminaarissa<br />
valiokunta kuuli alustukset maaseutuyrittäjyyden<br />
mahdollisuuksista, hevosalan haasteista sekä<br />
Hoivayrittäjyys-hankkeen esittelyn. Matkaan sisältyi<br />
kolme yritysvierailua; hevos‐, porotalous/matkailu- <strong>ja</strong><br />
hoivayrityksiin Kittilässä.<br />
Tuotantotalousvaliokunta kokoontui vuoden aikana<br />
kolme kertaa. Valiokunnan kokouksissa käsiteltiin<br />
mm. maataloustuotteiden <strong>ja</strong> tuotantopanosten hintaseurannan<br />
kehittämistä, maatilojen kustannuksien<br />
alentamismahdollisuuksia, rehujen hinnannousua <strong>ja</strong><br />
yhteistyön kehittämistä mm. maatalousalan tutkimuslaitosten<br />
kanssa. Tuotantotalousvaliokunnan toimeksiannosta<br />
PTT:ssä tehtiin esiselvitys tuotantopanosten<br />
kansainvälisestä hintavertailusta. Valiokunnan kokouksissa<br />
vierailivat mm. PTT:n, rehuteollisuuden <strong>ja</strong> teurastamoiden<br />
edustajia sekä <strong>MTK</strong>:n omia asiantuntijoita.<br />
Verovaliokunta kokoontui kertomusvuonna kaksi<br />
kertaa. Kokouksissa valiokunta keskusteli a<strong>ja</strong>nkohtaisista<br />
veropoliittisista kysymyksistä. Kokouksissa<br />
keskusteltiin mm. hallitusohjelmaan liittyvistä veropoliittisista<br />
lin<strong>ja</strong>uksista <strong>ja</strong> tavoitteista sekä niiden toteutumisesta<br />
sekä hallitusohjelmatavoitteista vaalikaudelle<br />
2007–2011.<br />
Keskeisenä pohdinnan aiheena oli maa- <strong>ja</strong> metsätilan<br />
sukupolvenvaihdoksen perintö- <strong>ja</strong> lah<strong>ja</strong>verohuojennuksen<br />
laajentaminen. Verovaliokunta perehtyi lisäksi<br />
CAP-tukioikeusuudistuksen mahdollisiin vaikutuksiin<br />
maanomista<strong>ja</strong>n sekä viljelijän verokohteluun. Edellä<br />
mainitun lisäksi verovaliokunnan kokouksissa tarkasteltiin<br />
uutta oikeuskäytäntöä.<br />
Tuotantopoliittisten valiokuntien toimintaa on selostettu<br />
kohdassa Maataloustuotteiden tuotanto <strong>ja</strong> markkinointi.<br />
85