Jäsenlehti 2011 [pdf, 4,8 mt] - MTK
Jäsenlehti 2011 [pdf, 4,8 mt] - MTK
Jäsenlehti 2011 [pdf, 4,8 mt] - MTK
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ajankohtaista <strong>MTK</strong>-järjestössä<br />
<strong>MTK</strong>:ssa pohditaan<br />
järjestön rakennetta<br />
<strong>MTK</strong>:n organisaatio on ollut perinteisesti kolmiportainen. Yhdistykset<br />
hoitavat yhteydet jäseniin ja vastaavat jäsenrekisteristä ja jäsenmaksujen<br />
keräyksestä sekä vastaavat kuntatason edunvalvonnasta.<br />
Maakuntatasolla liitot taas vastaavat yhdistysten palvelun ja tuen<br />
ohella maakunnallisesta edunvalvonnasta ja keskusliitolla ja sen<br />
Brysselin toimistolla ovat kansalliset ja kansainväliset vaikuttamistehtävät.<br />
Samanlainen kolmiportainen organisaatiomalli on myös Suomen<br />
Yrittäjillä. <strong>MTK</strong> ja yrittäjäjärjestö ovatkin ainoat elinkeinoelämän<br />
järjestöt, joilla on selkeästi edunvalvontatoimintaa niin kunta-, maakunta<br />
kuin valtakunnallisella tasolla. <strong>MTK</strong>:n nykyinen, kolmiportainen<br />
malli, on toiminut kokonaisuudessaan kohtuullisen hyvin ja yhdistysten<br />
ja liittoportaan edunvalvontatyö on hyvin kustannustehokasta.<br />
Tämä tosin perustuu luottamushenkilöstön vahvaan rooliin ja<br />
sen jaksamiseen sisältyy tiettyjä riskejä.<br />
<strong>MTK</strong>-organisaatioon kuuluvat myös metsänomistajain (MO) liitot,<br />
jotka eivät enää pääsääntöisesti toimi maakunnittain, vaan laajempina<br />
kokonaisuuksina. Muutokseen on ollut syynä se, että MOliittojen<br />
jäseninä olleet metsänhoitoyhdistykset (MHY) ovat kasvaneet<br />
suuriksi ja he eivät ole katsoneet tarvitsevansa entisenkaltaisia<br />
liittoja. Laajenevat MHY:t ovat jäädyttäneet jäsenmaksunsa MO-liitolle<br />
ja tämä on myös vauhdittanut MO-liittojen rakenteen muutosta.<br />
MHY:t maksavat jäsenmaksua MO-liitolle, mutta MO-liitot eivät<br />
maksa tästä osuudesta jäsenmaksua keskusliitolle. Vain <strong>MTK</strong>-liitot<br />
maksavat.<br />
Erityisesti MO-liitoissa on ollut halua uusia järjestön rakennetta.<br />
Yhtenä vaihtoehtona on esitetty mallia, että olisi vain keskusliitto ja<br />
paikalliset <strong>MTK</strong>-yhdistykset. Tässä mallissa ei liittotasoa olisi lainkaan,<br />
vaan alueella toimisi <strong>MTK</strong>:n asiamiehiä. Toisena vaihtoehtona<br />
on, että maassa olisi muutama alueellinen liitto ja niiden jäsenenä<br />
sekä <strong>MTK</strong>-yhdistykset että MHY:t. Tässä ongelmaksi voi tulla,<br />
että kun MHY on nyt lakisääteinen yhdistys, niin voiko se olla suoraan<br />
osa <strong>MTK</strong>-järjestöä. Ainakin metsänhoitomaksun asema tulee<br />
tällöin varmasti keskusteluun. Kolmantena mallina on pääosin nykyisen<br />
kaltainen niin sanottu evoluutiomalli, jossa säilytetään järjestön<br />
nykyinen kolmiportainen rakenne, mutta yhdistys- ja liittotasolla<br />
tehdään rakennemuutoksia seuraten kunta- ja aluerakenteen muutoksia.<br />
Viime aikoina on kuntarakenteesta käyty kovaa keskustelua. Hallituksen<br />
tavoitteena on vähentää kuntien määrää radikaalisti. Jos tämä<br />
toteutuu ja syntyy suuria, kaupunkiseutujen ympärille tehtyjä<br />
suurkuntia, tämä vaikuttaa varmasti myös maakuntien ja maakuntaliittojen<br />
asemaan. Kuntauudistus muuttaisi yhdistysten ja <strong>MTK</strong>-liittojen<br />
toimintaympäristön ja tällöin on tarpeen nopeastikin muuttaa<br />
järjestön rakennetta siten, että jäsenistön muuttuvia tarpeita pystytään<br />
paremmin palvelemaan. <strong>MTK</strong>:lla on oltava jatkossakin vaikutuskanavat<br />
niissä pöydissä, joissa tehdään jäsenkuntaa koskevia päätöksiä.<br />
Tällöin organisaatiomallina olisi yllä kuvattu evoluutiomalli.<br />
Jukka-Pekka Kataja<br />
Toiminnanjohtaja, <strong>MTK</strong> Häme<br />
Toteutuuko energiaomavaraisuus<br />
Suomessa?<br />
Nykyisen hallituksen ylevät tavoitteet on kirjattu<br />
hallitusohjelmaan. Siinä todetaan, että ympäristö<br />
jätetään tuleville sukupolville paremmassa kunnossa.<br />
Suomea rakennetaan luonnon monimuotoisuuden<br />
vaalimisen ja ilmastonmuutoksen torjunnan<br />
edelläkävijämaaksi.<br />
Hallitus lupaa edistää Suomen energiatuotannon<br />
monimuotoisuutta ja kannustaa bioenergian<br />
käytön lisäämiseen. Päämääränä on kehittää<br />
Suomesta hiilineutraali yhteiskunta sekä ympäristöosaamisen,<br />
puhtaan teknologian ja kestävän<br />
luonnonvarapolitiikan edelläkävijä. Lisäksi hallitus<br />
päättää vuoden 2012 loppuun mennessä, voiko<br />
Suomi tukea EU:n siirtymistä 30 prosentin tavoitteeseen,<br />
vähentämällä päästöjä vuoden 1990<br />
tasosta vuoteen 2020 mennessä.<br />
Tähän mennessä tehdyt energiapoliittiset periaateratkaisut<br />
eivät riitä toteuttamaan hallitusohjelmatavoitetta,<br />
paljon pitää vielä petrata, varsinkin<br />
kun edellisen hallituksen ja eduskunnan hyväksymistä<br />
tavoitteista budjetti leikkaa muun muassa<br />
uusiutuvan energian tukia 25 miljoonaa euroa.<br />
Lisäksi leikkaukset ovat jyrkässä ristiriidassa hallitusohjelman<br />
kirjausten kanssa ja vaarantavat Suomen<br />
ilmasto- ja energiapoliittiset tavoitteet.<br />
Maaseutupolitiikassa hallitus lupaa kehittää<br />
maaseutualueita, nojautuen paikallisiin elinkeinojen<br />
vahvuuksiin ja voimavaroihin, kuten bioenergia,<br />
luonnontuotteet, kaivannaiset sekä ruoan-,<br />
energian- ja palvelutuotanto. Lisäksi maaseudun<br />
elinkeinorakennetta luvataan monipuolistaa.<br />
Hallituksen lupaamia toimenpiteitä maaseudun<br />
elinkeinojen tukemiseksi tarvitaan, jotta hallituksen<br />
kaavailemat lupaukset energiatuotannon monipuolistamiseksi<br />
toteutuisivat. Siinä maaseudun<br />
uusiutuvilla luonnonvaroilla ja maaseutuyrittäjillä<br />
on Suomessa ratkaiseva rooli, jotta myös EU:n<br />
tavoitteet uusiutuvien luonnonvarojen käytön kasvattamisesta<br />
onnistuisivat.<br />
Kuntapäättäjillä on varsin suuri vastuu siinä,<br />
että kotimaista energiaa käyttäviä lämpölaitoksia<br />
nousee niin julkisten kohteiden lämmittäjiksi kuin<br />
yritysten lämmöntoimittajiksi. Työtehoseuran selvityksen<br />
mukaan Suomessa olisi tarvetta perustaa<br />
noin 2 000 paikallista bioenergiaa käyttävää lämpökeskusta.<br />
Martti Mäkelä<br />
Vt. toiminnanjohtaja, <strong>MTK</strong> Uusimaa<br />
4<br />
Häme ja Uusimaa