Jäsenlehti 2011 [pdf, 4,8 mt] - MTK
Jäsenlehti 2011 [pdf, 4,8 mt] - MTK
Jäsenlehti 2011 [pdf, 4,8 mt] - MTK
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
va ja siinä on mainittu hinta tai<br />
hinnoittelumekanismi. Sopimus<br />
kannattaa tehdä 1/3 kiinteähintaisena<br />
ja 1/3 avohintaisena, tai<br />
2/3 avohintaisena, jolloin hinnan<br />
voi suojata pörssissä. Tuotannosta<br />
1/3 kannattaa jättää<br />
puskuriksi tuotanto- ja hintavaihteluiden<br />
varalle.<br />
Kolmantena asiana on seurata<br />
maailman viljamarkkinoita<br />
ja tuotanto-olosuhteita. Meillä<br />
ehkä heikoimmissa kantimissa<br />
tällä hetkellä ovat viljamarkkinakatsaukset,<br />
ne ilmestyvät<br />
liian harvoin tai jo myöhässä.<br />
Meillä viljasektorilla<br />
markkinainformaation<br />
kulttuuri vaatii kehittämistä;<br />
tarvitaan nopeaa ja avointa<br />
tiedonvälitystä. Viljamarkkinoiden<br />
kehityksessä on huomattava<br />
myös muu maailman<br />
taloudellinen kehitys.<br />
Jos maailman talous heikkenee,<br />
se samalla laskee elintarvikkeiden<br />
kysyntää ja<br />
raaka-aineiden tarvetta.<br />
Neljäntenä asiana on seurata kotimaan<br />
markkinoita. Jos kaikki paikat pursuavat kotimaassa<br />
viljaa kuten vuonna 2008, kannattaako<br />
viljellä sitä lisää kotimaan markkinoille<br />
ja painaa hintoja alemmas? Vai kannattaisiko<br />
rajoittaa tuotantoa tai tehdä vain sellaisia<br />
tuotantosopimuksia, joissa toimitus<br />
on varmasti ulkomaille. Tärkeätä on miettiä<br />
uusia markkinointikanavia. Tällä hetkellä<br />
lähes kaikki vilja-alan toimijat ovat liian<br />
sidoksissa kotimaiseen teollisuuteen. Niiden<br />
intressissä ei ole etsiä ulkomailta sellaisia kanavia,<br />
jolla voisi vaikuttaa suomalaisen viljan<br />
hinnoitteluun.<br />
Timo Huttunen, Viking Maltin Suomen johtaja:<br />
Maltaan markkinat vakaat<br />
Pitkällä aikavälillä suunnat ovat selvät: korkean<br />
elintason maissa, kuten Suomessa ja<br />
länsi- Euroopan maissa oluen kulutus vähenee<br />
pikkuhiljaa. Kehittyvissä talouksissa kuten<br />
Intiassa, Kiinassa ja Afrikan maissa, oluen<br />
kulutus voi kasvaa rajustikin. Näillä alueilla<br />
mallasta myös korvataan helpommin<br />
muilla uutelähteillä. Lyhyellä tähtäimellä<br />
mallasmarkkinat voivat heilahdella johtuen<br />
lähinnä raaka-aineen laadusta ja hinnasta.<br />
Suomen näkövinkkelistä Venäjän tilanne on<br />
mielenkiintoisin. Siellä on vielä oluen kulutuksen<br />
kasvupotentiaalia, mutta myynnin<br />
rajoitukset ja verotus varmasti purevat. Yleisesti<br />
ottaen Euroopan rooli maltaan viejänä<br />
vähenee varmasti jonkin verran.<br />
Viking Malt osti Raision mallasliiketoiminnan.<br />
Tämän vaikutuksena kysyntä Lahden<br />
mallastamon hankinta-alueella paranee,<br />
koska Lahden mallastamon kapasiteetin<br />
käyttöaste kasvaa jonkin verran suhteessa<br />
pariin aikaisempaan vuoteen. Olemme<br />
sopineet hankintayhteistyöstä Raision<br />
viljakaupan kanssa. Tämä pitää mallasohran<br />
viljelyä elinvoimaisena myös Länsi-Suomessa.<br />
Suomalaista mallasohraa<br />
viedään jatkossa Viking Maltin muillekin<br />
mallastamoille. Syyt tähän eivät<br />
ole vain taloudellisia, Suomessa viljeltävät<br />
lajikkeet ja niiden laatu täydentävät<br />
kokonaisuutta erittäin hyvin<br />
niin Ruotsissa kuin Liettuassakin.<br />
Laatu ja sen hallinta ovat mallasteollisuuden<br />
menestyksen avainkysymyksiä.<br />
Näyttää siltä, että mallasohran<br />
hinta pysyy suhteellisen korkealla tasolla.<br />
Mallasohrasta on tullut pikkuhiljaa<br />
erikoisviljelykasvi, jolla on kuitenkin<br />
tasainen ja hyvin ennakoitava<br />
kysyntä. Ylitarjontatilanteita, joissa<br />
hinnat tippuisivat, ei ole näköpiirissä.<br />
Muutos markkinoilla on pysyvää.<br />
Jatkuvat pikavoitot ja aina<br />
parhaan hinnan saaminen markkinoilta<br />
ovat utopiaa. Uskon että<br />
parhaan tuloksen markkinoilta<br />
mallasohran viljelijä saa pitkäjänteisellä<br />
yhteistyöllä ja keskittymällä<br />
tuotteen laatuun<br />
ja saantojen optimointiin.<br />
Mallasohralajikkeissa<br />
Barken valta kestänee vielä<br />
muutaman vuoden. Pois ostolistoilta<br />
ovat nyt jäämässä<br />
Annabel ja muutaman<br />
vuoden sisällä myös Scarlett.<br />
Hyviä uusia lajikkeita<br />
on useita kuten Harbinger<br />
ja Marthe. Kannattaa rohkeasti<br />
vaihtaa lajike, saannoissa<br />
siemenen hinta tulee<br />
nopeasti takaisin.<br />
Jukka Rantala, <strong>MTK</strong>:n kotieläinasiamies:<br />
Liha-ala kustannuskriisin kourissa<br />
Kotieläintuotannon asema ruokamarkkinoilla<br />
on ollut viimeisen vuoden aikana<br />
heikko. Rehukustannusten nousua ei ole<br />
pystytty siirtämään omiin myyntihintoihin.<br />
Edes tuottajien omistuksessa oleva jalostava<br />
teollisuus ei ole kyennyt hinnannostoihin.<br />
Paljon ei lohduta se, että emme ole yksin:<br />
sama ilmiö koettelee kotieläintiloja myös<br />
muualla Euroopassa ja kehittyneissä maissa.<br />
Mikä mättää? Vaikka elintarvikkeet ovat<br />
vähittäiskaupassa kallistuneet, ei ketjuun<br />
tullut lisäraha ole löytänyt tietään enää tuottajan<br />
tilille saakka. Kaupan asema on vahvistunut<br />
selvästi viimeisten vuosien aikana.<br />
Kauppa pystyy kilpailuttamaan jalostusyrityksiä<br />
ja pitämään tukkuhinnat alhaisella tasolla.<br />
Samaan aikaan se on pystynyt nostamaan<br />
vähittäishintoja, joka näkyy selvästi<br />
kaupan yritysten vahvoissa tuloksissa. Teollisuuden<br />
ja kaupan voimatasapainon muutoksen<br />
pitäisi herättää myös lainsäätäjät,<br />
koska tämä kehityksen on osaksi mahdollistanut<br />
tiukka kilpailulainsäädäntö. Se on estänyt<br />
teollisuuden yritysjärjestelyjä, mutta<br />
32<br />
Häme ja Uusimaa