Jäsenlehti 2011 [pdf, 4,8 mt] - MTK
Jäsenlehti 2011 [pdf, 4,8 mt] - MTK
Jäsenlehti 2011 [pdf, 4,8 mt] - MTK
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Keväällä 2002 Lipposen toinen<br />
hallitus työsti viimeistä vuottaan<br />
ja valmistautui jo seuraaviin vaaleihin,<br />
kun hauholainen maanviljelijä<br />
ja valtiotieteen maisteri Jari<br />
Koskinen kutsuttiin luotsaamaan maa- ja<br />
metsätalousministeriötä. Merkittäviä maatalouteen<br />
vaikuttavia ratkaisuja ei silloin ollut<br />
tekeillä ja valtiontalouden tilanne oli varsin<br />
hyvä.<br />
Nyt toista kertaa samalle ministerinpallille<br />
valittu Jari Koskinen luonnehtii tilannetta<br />
hyvin erilaiseksi. Meillä on yleiseurooppalainen<br />
valtiontalouden alijäämä ja sen mukaiset<br />
säästötarpeet. Siinä on ministerille haastetta<br />
kerrakseen, sillä ala tarvitsisi mieluumminkin<br />
lisärahoitusta. Hallituskaudella ratkaistaan<br />
Euroopan yhteisen maatalouspolitiikan<br />
uudistus ja Etelä-Suomen kansallisen<br />
141-tuen jatko.<br />
Arvaamaton Euroopan<br />
taloustilanne<br />
Syksyllä 2009 Jari Koskinen muutti Lontooseen<br />
ja ryhtyi Euroopan jälleenrakennus- ja<br />
kehityspankin (ERBD) johtokunnan jäseneksi.<br />
ERBD elvytti edellisestä finanssikriisistä<br />
toipuvan Euroopan taloutta muun muassa<br />
pääomittamalla pankkeja.<br />
– Nyt kukaan ei osaa sanoa, mihin valtioiden<br />
talousongelmien kärjistyminen johtaa.<br />
Suhdanteet vaikuttavat Suomeen erityisen<br />
voimakkaasti, koska taloutemme on<br />
vientivetoinen. Onneksi omat pankkimme<br />
ovat terveellä pohjalla, kuten uudet pankkien<br />
stressitestit osoittivat, Jari Koskinen sanoo.<br />
Kreikka-seikkailun vaikutukset<br />
Suomalaiset ovat toistelleet kuin hokemaa,<br />
että olemme EU:n mallioppilaita. Teemme<br />
kaiken kiltisti juuri niin kuin unionissa<br />
on päätetty. Suomen nyt vaatimat vakuudet<br />
Kreikan lainoille ovat poikkeus aiemmasta<br />
linjasta. Kannattaako Suomen jatkossakin<br />
lyödä nyrkkiä EU-pöytään, ministeri Jari<br />
Koskinen?<br />
– Suomea pidetään erilaisena EU-maana<br />
kuin aiemmin, roolimme on muuttunut.<br />
Toivon ettei tällä ole pitkäaikaista vaikutusta.<br />
Jos on pieni nyrkki, sitä ei ehkä kannata<br />
lyödä pöytään. Yleensäkin ratkaisuja pitäisi<br />
hakea avoimilla neuvotteluilla, Jari Koskinen<br />
muotoilee.<br />
– Suomen toimilla ei vielä ole ollut kielteistä<br />
vaikutusta asemaamme. Meille tärkeät<br />
yhteisen maatalouspolitiikan neuvottelut<br />
käynnistyvät lokakuun puolivälissä, tämä<br />
on hyvä pitää mielessä, Koskinen muistuttaa.<br />
Ministeri Jari Koskisen haastattelu:<br />
Ruuan kotimaisuus ja<br />
maaseutuasuminen<br />
myötätuulessa<br />
Yhteisen maatalouspolitiikan<br />
uudistus<br />
Euroopan yhteisen maatalouspolitiikan<br />
uudistus astuu voimaan vuonna 2014. Julkisuuteen<br />
vuotaneet ennakkotiedot ovat Suomen<br />
kannalta rohkaisevia. Maataloudellemme<br />
ei pitäisi olla tulossa merkittäviä tukiheikennyksiä.<br />
Ministerin mukaan osuutemme suorista<br />
tuista säilynee suurin piirtein ennallaan.<br />
Tuotantoon sidottu osuus voitaisiin näillä<br />
näkymin maksaa myös jatkossa. Luonnonhaittakorvauksen<br />
korotusmahdollisuus on<br />
myös olemassa. Tukien viherryttäminen ei<br />
sekään liene niin hankala kuin aluksi luultiin,<br />
sillä pakolliset ympäristötoimet lienevät<br />
samoja kuin ympäristötuen perustoimenpiteissä<br />
on. Lisäksi kaikkien EU-maiden yhteinen<br />
viesti on ollut, ettei viherryttäminen<br />
saa mutkistaa tukijärjestelmiä. Mutta sokerijuurikkaan<br />
tuotannon jatkoon Jari Koskinen<br />
arvioi sisältyvän riskejä, sillä huhujen<br />
mukaan sokerikiintiöitä oltaisiin lakkauttamassa.<br />
Voidaanko tukialueiden<br />
eroja tasata?<br />
Etelä-Suomen kansallisen 141-tuen jatkoneuvottelut<br />
käydään yhteisen maatalouspolitiikan<br />
uudistuksen jälkeen. 141-tuki on<br />
Suomelle edelleen merkittävä, eikä sen tarve<br />
näytä alenevan, päinvastoin. Mutta komission<br />
mielestä tuen pitää olla laskeva ja siitä<br />
pitäisi pitkällä aikavälillä päästä eroon.<br />
Jos spekuloidaan nykyisillä olettamuksilla,<br />
niin yhteisen maatalouspolitiikan rahat<br />
Suomelle säilyvät, mutta 141-tuki saattaa<br />
alentua. Jari Koskinen, miten käy silloin<br />
alueidemme tukitasojen eron?<br />
– Pohjoisessa 142-tuessa on jo rajoitteita,<br />
ettei tuotanto kasva tuen vaikutuksesta<br />
liikaa. Tukitasoerot eivät saisi kasvaa, mutta<br />
jos jollekin voidaan tukia maksaa, voidaan<br />
kysyä onko reilua jättää niitä maksamatta.<br />
AB- ja C-alueiden tuista ei toistaiseksi löydy<br />
yksimielisyyttä tuottajajärjestön sisältäkään,<br />
Jari Koskinen huomauttaa ja jatkaa, että yksimielisyyden<br />
puuttuessa ministeriön olisi<br />
tehtävä ratkaisut.<br />
Parhaassa vaihtoehdossa luonnonhaittakorvauksen<br />
eli LFA-tuen korotuksilla voitaisiin<br />
tasata tukialueiden välisiä eroja. LFAratkaisun<br />
sisältöä ei kuitenkaan pystytä vielä<br />
ennakoimaan.<br />
– Elintarviketeollisuudella on paljon tuotantolaitoksia<br />
eteläisen Suomen alueella.<br />
Alueen tuotannon säilyminen vaikuttaa suoraan<br />
teollisuuden ja koko elintarvikeketjun<br />
säilymiseen. Alueelle on helpompi kuljettaa<br />
valmiit tuotteet kuin tuoda raaka-aine muualta,<br />
ministeri Koskinen muistuttaa.<br />
Makerasta liikkeellä<br />
vääriä huhuja<br />
Valtion tulevan vuoden budjetissa ei ole<br />
varojen siirtoa maatilatalouden kehittämisrahasto<br />
Makeraan. Jari Koskinen kuitenkin<br />
tyrmää huhut Makeran rahoituksen jäädyttämisestä.<br />
Nytkin Makerassa on rahaa<br />
sen verran, että se riittää tälle ja seuraavalle<br />
vuodelle. Hallitusohjelman mukaisesti vuon-<br />
24<br />
Häme ja Uusimaa