Lataa ilmaiseksi - Taideteollinen korkeakoulu
Lataa ilmaiseksi - Taideteollinen korkeakoulu
Lataa ilmaiseksi - Taideteollinen korkeakoulu
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Taiteilijoiden avauksia<br />
93<br />
nut syvälle sosiologisiin, etnografisiin ja kulttuuriantropologisiin pohdintoihin.<br />
Sinänsä kiinnostava suuntaus sai jäädä, ja päätin keskittyä<br />
suomalaisiin taiteilijoihin, joiden kanssa puhuisin ainakin muodollisesti<br />
samaa kieltä. Kuvataiteilija Elina Merenmiehen kanssa keskustellessani<br />
ymmärsin myös, että kulttuurien välinen vertailu olisi ollut kovin keinotekoista.<br />
Taiteilijoiden liikkuvuus on nykyisin niin aktiivista ja monipuolista,<br />
että taiteellisiin valintoihin ja arvorakenteisiin on suhtauduttava lähinnä<br />
subjektiivisen elämismaailman heijastuksina 55 . Vaikka kaikki valitsemani<br />
taiteilijat lopulta ovat suunnilleen samanikäisiä, eteläsuomalaisia naisia,<br />
myös heidän taustoissaan on niin monia kulttuurisia vaikutteita, että on<br />
lopulta hankalaa sanoa, mitä on suomalaisuus, mitä eurooppalaisuus tai<br />
ulkoeurooppalaisuus. Suomalaistenkin taiteilijoiden liikkuvuus Euroopassa<br />
on niin suurta, että taiteen tekemisen kansallisten piirteiden tai kulttuurivaikutteiden<br />
hahmottaminen olisi turha poikkeama tutkimuksen fokuksesta<br />
ja sitä perustuisi teennäisiin ja yleistäviin luokituksiin. Ei voi puhua<br />
kansallisuudesta, vaan todellisuudesta, ympäristöstä. Työt aina muuttuu,<br />
kun menee toiseen todellisuuteen (Merenmies 2005).<br />
Päätin ottaa mukaan viisi tai kuusi suomalaista nykytaiteilijaa. Listasin<br />
itseäni kiinnostavia tekijöitä ja yritin hahmottaa sellaista ryhmää,<br />
jossa olisi sopivasti erilaisten tekniikoiden kanssa työskenteleviä taiteilijoita.<br />
Pidin tärkeänä, että taiteilijan tuotanto olisi itselleni kiinnostavaa ja<br />
että siinä olisi jonkinlaisia yhtymäkohtia omaan työskentelyyni. Päädyin<br />
joukkoon, jossa oli kolme taidemaalaria, yksi graafikko ja yksi keraamikko.<br />
Halusin maalauksen roolin olevan vahvan, sillä se oli minulle läheisin<br />
tapa toteuttaa visuaalista ajatteluani. Toivoin maalarien tuovan mukanaan<br />
materiaaliin liittyviä kokemuksia ja merkityksiä, sillä en itse kokenut osaavani<br />
niitä sanallistaa tai edes ajatella. Keramiikka ja grafiikka olivat itselleni<br />
myös jonkin verran tuttuja ja fyysisyydessään läheisiä. Teknisiä asioita<br />
tärkeämpinä pidin kuitenkin taiteilijoiden tapaa tehdä visuaalisia valintoja<br />
ja ilmaista. Olin eri tavoin vaikuttunut jokaisen heidän tuotannostaan. Olisin<br />
toki voinut valita taiteilijoita, joiden kautta otos olisi edustanut kattavammin<br />
kuvataiteen teknisiä tai ilmaisullisia keinoja. Valitsemalla toisistaan<br />
mahdollisimman erilaisia tekijöitä olisin ehkä saavuttanut enemmän<br />
uutta ja yllättävää tietoa. Valintani perusteella tavoittelin mahdollisimman<br />
55 Istanbulin Biennaalissa 2010 tehdyn tutkimuksen mukaan biennaaliin osallistuneista taiteilijoista<br />
34 % asuu ja työskentelee muualla kuin synnyinmaassaan, ja 19 % :lla on kaksoiskansalaisuus<br />
(Balik 2010, 16–18).