0000 Henkilöstölehti 2011-1.indd - Jakobstad
0000 Henkilöstölehti 2011-1.indd - Jakobstad
0000 Henkilöstölehti 2011-1.indd - Jakobstad
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
STADEN<br />
KAUPUNKI<br />
PERSONALTIDNING HENKILÖSTÖLEHTI 1 / <strong>2011</strong>
LEDARE<br />
PÄÄKIRJOITUS<br />
I skrivande stund stundar det till regeringsförhandlingar.<br />
Regeringssonderaren, samlingspartiets<br />
ordförande Jyrki Katainen, har den inte<br />
avundsvärda uppgiften att vaska fram en funktionsduglig<br />
majoritetsregering.<br />
Den nya regeringen kommer att få ta ställning<br />
till ett stort antal områden som påverkar livet<br />
för kommunerna. På agendan kommer att finnas<br />
den framtida kommunstrukturen, framtidens<br />
social- och hälsovård, hur penningflödena mellan<br />
stat och kommun och mellan kommuner ser<br />
ut i framtiden. Trafikpolitiken och utbildningspolitiken<br />
är två andra stora helheter som sannolikt<br />
kommer att omnämnas i regeringsprogrammet.<br />
Många av dessa skrivelser kommer när de<br />
konkretiseras att påverka vad och hur vi gör olika<br />
saker i <strong>Jakobstad</strong>sregionen. Sist men inte minst<br />
måste det tas ställning till det s.k. hållbarhetsunderskottet.<br />
I dagens läge är 9 miljarder av 51 miljarder<br />
euro i statsbudgeten lånade pengar. Detta<br />
är ett läge som inte kan fortgå.<br />
Samma slags hållbarhetsunderskott har Staden<br />
<strong>Jakobstad</strong>s ekonomi. Vi har varje år utökat vår<br />
upplåning mellan 5-10 miljoner euro. Det säger<br />
sig självt att detta inte kan fortsätta i längden.<br />
Arbetet på att få stadens ekonomi på en hållbar<br />
bog har varit och är intensivt. Det är ofta så att när man mitt inne i en<br />
förändring så ser man den inte lika tydligt som efteråt. Faktum är att det<br />
är länge sedan det har skett lika mycket i staden som just nu.<br />
Den nya värdkommunen med social- och hälsovårdsverket samt bildandet<br />
av centralen för tekniska stödtjänster och bildningsväsendet har satt<br />
igång en hel del utvecklingsprocesser som vi nu skördar frukterna av.<br />
Detta syns också i bokslutet för år 2010. Bokslutet för år 2010 visade ett<br />
överskott på 1,8 miljoner euro. Årsbidraget var på hela 11, 1 miljoner<br />
euro. Det goda resultatet har inte kommit av sig självt. Förutom ett gott<br />
resultat för affärsverken har vi ett arbetsdrygt år bakom oss som också<br />
haft sina smärtpunkter med projekt 3%. Inbesparingsmålet på 2,8 milj.<br />
euro överskreds och blev hela 3,28 miljoner euro. Resultatet möjliggjordes<br />
av en uppsjö av förslag till olika inbesparingar och förbättringar som<br />
kom från de olika arbetsplatserna. Detta skall alla medarbetare och arbetsteam<br />
ha ett varmt tack för.<br />
Projekt 3% är en bra grund att gå vidare med. Nu gäller att hitta nya<br />
sätt att jobba och att producera service åt människorna i staden och i<br />
regionen. På denna front fullkomligen sjuder det av aktivitet inom olika<br />
sektorer.<br />
Samtidigt som vi jobbar aktivt inom stadens olika sektorer sker det<br />
också en hel del inom det privata näringslivet. <strong>Jakobstad</strong>sregionen som<br />
helhet befinner sig just nu i en väldigt aktiv utvecklingsfas. Allt detta<br />
skall vi marknadsföra utåt ännu tydligare. Därför kommer ännu i vår<br />
<strong>Jakobstad</strong>sregionens nya varumärke, eller s.k. Brand, att lanseras. Alla vi<br />
inom staden är ambassadörer för regionen. Tillsammans kan vi göra en<br />
bra stad ännu bättre.<br />
Slutligen vill jag önska alla anställda och förtroendevalda med familjer<br />
en riktigt skön och avkopplande sommar.<br />
Mikael Jakobsson, Foto/Kuva: P. Salonen<br />
Mikael Jakobsson<br />
stadsdirektör<br />
Tätä kirjoittaessani edessä ovat hallitusneuvottelut.<br />
Hallitustunnustelijana toimivalla kokoomuksen<br />
Jyrki Kataisella ei ole kadehdittava<br />
tehtävä toimintakykyisen enemmistöhallituksen<br />
muodostamisessa.<br />
Uusi hallitus tulee ottamaan kantaa useisiin<br />
kunnalliselämään vaikuttaviin alueisiin. Päätettävänä<br />
ovat tuleva kuntarakenne, tulevaisuuden<br />
sosiaali- ja terveydenhuolto sekä valtion ja kuntien<br />
välisten ja kuntien keskinäisten rahavirtojen<br />
muotoutuminen tulevaisuudessa. Muita<br />
suuria kokonaisuuksia ovat liikennepolitiikka<br />
ja koulutuspolitiikka, jotka tullaan todennäköisesti<br />
mainitsemaan hallitusohjelmassa. Monet<br />
noista kirjauksista vaikuttavat toteutumisvaiheessaan<br />
siihen, mitä Pietarsaaren seudulla<br />
tehdään ja millä tavoin. Viimeisenä, joskaan ei<br />
vähäisimpänä asiana on kannanotto ns. kestävyysvajeeseen.<br />
Tätä nykyä 9 miljardia euroa 51<br />
miljardin euron valtion budjetista on lainarahaa.<br />
Tilanne ei voi jatkua nykyisellään.<br />
Samanlainen kestävyysvaje on Pietarsaaren<br />
kaupungin taloudessa. Olemme ottaneet vuosittain<br />
5-10 miljoonaa euroa lisää lainaa. On<br />
sanomattakin selvää, että tällainen ei voi jatkua<br />
ajan mittaan.<br />
Kaupungin talouden saamiseksi kestävälle tolalle on työskennelty ja työskennellään<br />
tiiviisti. Usein on niin, että muutoksen keskellä ollessaan<br />
sitä ei näe yhtä selvästi kuin jälkeenpäin. Tosiasiassa kaupungissa ei ole<br />
tapahtunut pitkiin aikoihin yhtä paljon kuin juuri nyt.<br />
Uuden sosiaali- ja terveysviraston isäntäkuntaorganisaatio sekä teknisen<br />
tukipalvelukeskuksen ja sivistysviraston perustaminen ovat panneet<br />
alulle useita kehitysprosesseja, joiden satoa nyt korjaamme. Tämä näkyy<br />
myös vuoden 2010 tilinpäätöksessä, joka osoitti 1,8 miljoonan euron<br />
ylijäämää. Vuosikate oli peräti 11,1 miljoonaa euroa. Hyvä tulos ei ole<br />
syntynyt itsestään. Liikelaitosten tulos oli hyvä ja lisäksi takanamme on<br />
työntäyteinen vuosi, johon omat kipupisteensä loi 3 %:n säästöhanke.<br />
2,8 miljoonan euron säästötavoite ylittyi ja säästöä kertyi peräti 3,28 miljoonaa<br />
euroa. Tuloksen mahdollisti eri työpaikoilta saapuneiden säästöja<br />
parannusehdotusten valtaisa määrä. Lämmin kiitos siitä kaikille työntekijöille<br />
ja työtiimeille.<br />
Säästöhanke on hyvä perusta, jolta voidaan jatkaa eteenpäin. Nyt on<br />
löydettävä uusia tapoja työskennellä ja tuottaa palveluja kaupungin ja<br />
seudun asukkaille. Tällä rintamalla suorastaan kuohuu eri sektorien toimiessa<br />
aktiivisesti.<br />
Samalla kun kaupungin eri toimialoilla työskennellään tarmokkaasti,<br />
tapahtuu myös yksityisessä elinkeinoelämässä melkoisesti. Koko Pietarsaaren<br />
seutu on parhaillaan erittäin voimakkaassa kehitysvaiheessa.<br />
Tätä kaikkea on markkinoitava ulospäin entistäkin selkeämmin. Sen<br />
vuoksi vielä tämän kevään aikana lanseerataan Pietarsaaren seudun uusi<br />
tavaramerkki eli ns. brändi. Me kaupunkiorganisaatiossa työskentelevät<br />
olemme seutumme lähettiläitä. Yhdessä voimme tehdä hyvästä kaupungista<br />
vieläkin paremman.<br />
Lopuksi haluan toivottaa kaikille työntekijöille ja luottamushenkilöille<br />
perheineen oikein mukavaa ja rentouttavaa kesää.<br />
Mikael Jakobsson<br />
kaupunginjohtaja<br />
STADEN/KAUPUNKI 1/<strong>2011</strong><br />
Utgivare/Julkaisija:<br />
Personalbyrån, Henkilöstötoimisto<br />
Pärm/Kansi: Pirjo Salonen<br />
Redaktörer/Toimittajat: Ulla Linder, Marjo Luokkala<br />
Gästredaktörer/Vierailevat toimittajat: Ben Griep, Mikael Ström,<br />
Hanna Ojanperä, Pia Nyman, Päivi Stenman<br />
Foto/Kuvat: Pirjo Salonen<br />
Översättningar/Käännökset: Susanna Melender, Monica Laggnäs<br />
- 2 -
AKTUELLT<br />
31.12.2010 hade staden <strong>Jakobstad</strong> 2 697 anställda i huvudsyssla (50-100 %<br />
147 anställda arbetade 10-49 %. Här kommer lite statistik, mera uppgifter fi<br />
personalrapporten som du hittar under www.jakobstad.fi/personalbyrån/pers<br />
AKTUELLT - AJANKOHTAISTA - AKTUELLT - AJANKOHTAISTA<br />
31.12.20010 oli Pietarsaaren kaupungilla 2 697 päätoimista työntekijää (50-<br />
147:llä työntekijällä oli 10-49 % työaika. Tässä hieman tilastoa, lisää tietoa<br />
Ur staden <strong>Jakobstad</strong>s personalrapport:<br />
henkilöstöraportista osoitteesta www.pietarsaari.fi/henkilöstötoimisto/henkil<br />
Pietarsaaren Ur staden kaupungin <strong>Jakobstad</strong>s henkilöstöraportista: personalrapport:<br />
<strong>Jakobstad</strong>/ Hela landet /Koko Suom<br />
Pietarsaaren kaupungin henkilöstöraportista:<br />
Pietarsaari (kom.anställda/kuntatyönteki<br />
31.12.2010 hade staden <strong>Jakobstad</strong> 2 697 anställda i huvudsyssla Medelåldern/keski-ikä (50-100 % arbetstid), medan 46,0 år/v. 45,5 år/v<br />
147 anställda 31.12.2010 arbetade hade staden 10-49 <strong>Jakobstad</strong> %. Här 2 697 kommer anställda i lite huvudsyssla statistik, Andel (50-100 mera kvinnor/ % uppgifter arbetstid), Naisten finns medan osuus i 147 anställda 84,9 % arbetade 10-49 79 %%. Här kommer<br />
lite statistik, som mera du uppgifter hittar finns under i personalrapporten www.jakobstad.fi/personalbyrån/personalrapport.<br />
som Antal du hittar arbetsplatsmåltider/<br />
under www.jakobstad.fi/personalbyrån/personalrapport.<br />
personalrapporten<br />
Työpaikka-aterioita 174 314<br />
31.12.20010 oli Pietarsaaren kaupungilla 2 697 päätoimista työntekijää (50-100 % työaika) ja 147:llä työntekijällä oli 10-49 % työaika.<br />
31.12.20010 Tässä hieman oli Pietarsaaren tilastoa, lisää tietoa kaupungilla löytyy henkilöstöraportista 2 697 päätoimista osoitteesta työntekijää www.pietarsaari.fi/henkilöstötoimisto/henkilöstöraportti<br />
(50-100 % työaika) ja<br />
147:llä työntekijällä oli 10-49 % työaika. Tässä hieman tilastoa, Antal anställda lisää tietoa verksvis/ löytyy Työntekijät virastoittain<br />
henkilöstöraportista osoitteesta www.pietarsaari.fi/henkilöstötoimisto/henkilöstöraportti<br />
190 SOCIAL & HÄLSOV. / SOSIAALI<br />
<strong>Jakobstad</strong>/ Hela landet /Koko Suomi<br />
275<br />
& TERVEYS<br />
Pietarsaari (kom.anställda/kuntatyöntekijät)<br />
<strong>Jakobstad</strong>/ Hela landet /Koko Suomi<br />
BILDNINGSTJÄNSTER /<br />
Medelåldern/keski-ikä 46,0 år/v. 45,5 år/v SIVISTYS<br />
Pietarsaari (kom.anställda/kuntatyöntekijät)<br />
TEKNISKA TJÄNSTER /<br />
Medelåldern/keski-ikä Andel kvinnor/ Naisten 46,0 år/v. osuus 45,5 84,9 år/v % 693 791673<br />
%<br />
TEKNIIKKA<br />
Andel kvinnor/ Naisten Antal osuus arbetsplatsmåltider/ 84,9 % 79 %<br />
ÖVRIGA / MUUT<br />
Antal arbetsplatsmåltider/ Työpaikka-aterioita 174 314<br />
Työpaikka-aterioita 174 314<br />
De De främsta av av arbetshälsan statistikförda statistikförda orsakerna orsakerna till sjukfrånvaro till sjukfrånvaro<br />
Antal Antal anställda anställda verksvis/ verksvis/ Työntekijät virastoittain<br />
Työterveyden tilastoimat sairauspoissaolojen yleisimmät yleisimmät syyt: syyt:<br />
275<br />
190 SOCIAL & HÄLSOV. / SOSIAALI<br />
& TERVEYS<br />
BILDNINGSTJÄNSTER /<br />
SIVISTYS<br />
35 %<br />
30 %<br />
25 %<br />
20 %<br />
15 %<br />
10 %<br />
5 %<br />
0 %<br />
693<br />
1673<br />
TEKNISKA TJÄNSTER /<br />
TEKNIIKKA<br />
ÖVRIGA / MUUT<br />
andnigsorgan, hen<br />
gityselim<br />
övriga<br />
infektioner, muut<br />
infektiot<br />
mentala<br />
störningar, mielent<br />
erv.<br />
stöd‐ o.<br />
rörelseorgan,tukija<br />
liikuntaelin<br />
skador,vammat<br />
blodtryck, verenpa<br />
ine<br />
tumörer, kasvaime<br />
t<br />
De främsta av arbetshälsan statistikförda orsakerna till sjukfrånvaro<br />
Työterveyden tilastoimat sairauspoissaolojen yleisimmät syyt:<br />
Hälsokontroller, arbetstid eller egen tid?<br />
Noggrannare uppgifter angående sjukdag eller arbetsdag, egen tid eller arbetstid finns i det cirkulär som skickats alla anställda.<br />
35 %<br />
30 %<br />
25 %<br />
20 %<br />
15 % Arbetstid<br />
10 %<br />
5 %<br />
0 %<br />
• Besök hos företagshälsovårdare, -läkare<br />
• Undersökningar som arbetet kräver<br />
• Företagshälsovårdens grupper (ryggoch<br />
nackskola mm) inom normal<br />
arbetstid<br />
andnigsorgan, hen<br />
gityselim<br />
övriga<br />
infektioner, muut<br />
infektiot<br />
mentala<br />
störningar, mielent<br />
erv.<br />
stöd‐ o.<br />
rörelseorgan,tukija<br />
liikuntaelin<br />
Behöver ej arbetas in, om de måste ske på<br />
arbetstid<br />
• Tid som åtgår till undersökning, läkar-,<br />
röntgen- och laboratorieundersökningar<br />
med läkarremiss<br />
• Plötslig tandsjukdom (intyg av<br />
tandläkaren)<br />
• Besök till företagshälsovårdens sakkunniga<br />
(fysioterapeut, psykolog)<br />
skador,vammat<br />
blodtryck, verenpa<br />
ine<br />
tumörer, kasvaime<br />
t<br />
Egen tid eller arbetas in<br />
• Läkar-, tandläkar- och terapeutbesök i<br />
vårdsyfte<br />
• Fysioterapeutbesök, fastän remiss<br />
• Papa- och mammografiundersökningar<br />
Terveystarkastukset, työaikaa vai omaa aikaa?<br />
Tarkemmat tiedot siitä, onko kyseessä sairauslomapäivä vai työpäivä löytyvät yleiskirjeestä joka on lähetetty kaikille työntekijöille.<br />
Työaikaa<br />
• Käynnit työterveyshuollon<br />
terveydenhoitajalla tai lääkärillä<br />
• Työn edellyttämät tarkastukset<br />
• Työterveyshuollon ryhmät (niska- ja<br />
hartiakoulu yms.)<br />
• normaalina työaikana<br />
Työaikaa ei tarvitse tehdä sisään jos käynti<br />
on tehtävä työaikana<br />
• Aika joka kuluu lääkärin lähetteellä<br />
määräämiin tutkimuksiin, lääkärintarkastuksiin,<br />
röntgen- ja laboratoriotutkimuksiin<br />
• Äkillinen hammassairaus<br />
( todistus hammaslääräriltä)<br />
• Käynnit työterveyshuollon asiantuntijoilla<br />
(fysioterapeutti, psykologi)<br />
Omaa aikaa tai tehtävä sisään<br />
• Käynnit lääkärillä, hammaslääkärillä ja<br />
terapeutilla hoitotarkoituksessa<br />
• Käynnit fysioterapeutilla, vaikka on<br />
lähete<br />
• Papa- ja mammografiatutkimukset<br />
- 3 -
AKTUELLT - AJANKOHTAISTA - AKTUELLT - AJANKOHTAISTA<br />
HENKILÖSTÖYHDISTYKSEN<br />
TOIMINTAA<br />
HENKILÖSTÖYHDISTYKSEN KUNTOLAATIKOT<br />
Kuntolaatikot odottavat reippaita lenkkeilijöitä!<br />
Henkilöstöyhdistyksellä on kuntolaatikot seuraavissa paikoissa:<br />
Hällan, Iso-Sandsund, Rautasilta, Västergärdan, Edsevö, Sundby<br />
ja Luoto. Kun kuntoilet kyseisille paikoille, kirjoita nimesi henkilöstöyhdistyksen<br />
laatikossa olevaan vihkoon. Kuntoilijoita<br />
kannustetaan kerran vuodessa arvottavin palkinnoin.<br />
Kuntolaatikoilla käyneiden kesken suoritettiin arvonta toukokuussa<br />
<strong>2011</strong> ja onni suosi seuraavia henkilöitä: Sol-Britt Wärnman,<br />
Monica Grönhage, Lea Nyman, Leila Molander, Kerstin<br />
Fagerudd ja Seija Roos. Voittajat saivat Sportia Mattssonin 50 €:n<br />
lahjakortit. Onnittelut voittajille!<br />
KESÄN JA SYKSYN TAPAHTUMIA<br />
Henkilöstöyhdistyksen vuosi on täynnä eri tapahtumia. Poimi<br />
alla olevasta listasta itsellesi mieluiset ja laita ylös kalenteriisi.<br />
Tarkemmat tiedot tapahtumista saat työpaikallesi sähköpostitse.<br />
* Tukholman matka 5.-7.8.<strong>2011</strong><br />
* Kesäjuhla/Vpk:n kenttä 17.8.<strong>2011</strong><br />
* Syysvaellusilta 6.9.<strong>2011</strong><br />
* Ikea/Tampere 6.10.<strong>2011</strong><br />
* Ikea/Haaparanta & Tornio 11.-12.11.<strong>2011</strong><br />
* Tampereen matka 10.-11.12.<strong>2011</strong><br />
Seuraa ilmoittelua tapahtumista ja osallistu toimintaan!<br />
Tiina Höylä-Männistö<br />
TYHY-FÖRMÅNERNA – FÖR VEM?<br />
TYHY-kupongerna är personliga, ditt namn finns färdigt<br />
tryckt på kupongen, men glöm inte att själv anteckna din arbetsplats<br />
på kupongen.<br />
Du kan delta i den subventionerade tyky-verksamheten även<br />
ifall du är<br />
1. moderskaps-, föräldra-, vård- eller alterneringsledig<br />
2. timlärare, har undervisning minst 16 h/v<br />
3. säsonganställd, under anställningstiden<br />
4. vikarie och sysselsatt, över 6 mån. anställningstid<br />
5. permitterad, permitteringstiden under 6 mån.<br />
Men inte om du är anställd av annan firma!<br />
PERSONALFÖRENINGENS<br />
VERKSAMHET<br />
PERSONALFÖRENINGENS MOTIONSLÅDOR<br />
Motionslådorna väntar på aktiva motionärer!<br />
Personalföreningen har motionslådor på följande ställen: Hällan,<br />
Stor-Sandsund, Järnbron, Västergärdan, Edsevö, Sundby och<br />
Larsmo. När du är ute och motionerar till dessa lådor, skriv ditt<br />
namn i personalföreningens häfte som finns där. Bland motionärerna<br />
utlottas priser en gång per år.<br />
Bland dem som besökt motionslådorna förrättades i maj <strong>2011</strong> en<br />
utlottning där följande personer hade lyckan att vinna: Sol-Britt<br />
Wärnman, Monica Grönhage, Lea Nyman, Leila Molander, Kerstin<br />
Fagerudd och Seija Roos. Vinnarna fick 50 €:s köpkort till<br />
Sportia Mattsson. Vi gratulerar vinnarna!<br />
SOMMARENS OCH HÖSTENS AKTIVITETER<br />
Personalföreningen har en massa olika aktiviteter under året.<br />
Välj det som intresserar dig i nedanstående lista och skriv in i<br />
din kalender. Noggrannare information om aktiviteter får du via<br />
e-post direkt till din arbetsplats.<br />
* Stockholmsresa 5-7.8.<strong>2011</strong><br />
* Sommarfest/FBK:s plan 17.8.<strong>2011</strong><br />
* Höstvandringskväll 6.9.<strong>2011</strong><br />
* Ikea/Tammerfors 6.10.<strong>2011</strong><br />
* Ikea/Haparanda & Torneå 11-12.11.<strong>2011</strong><br />
* Tammerforsresa 10-11.12.<strong>2011</strong><br />
Följ med annonseringen om aktiviteterna och kom med i verksamheten!<br />
Tiina Höylä-Männistö<br />
TYHY-EDUT - KENELLE?<br />
TYHY-kupongit ovat henkilökohtaisia. Nimesi on painettu<br />
valmiiksi kuponkiin, mutta muis ta merkitä työpaikkasi kuponkiin<br />
itse.<br />
Voit myös osallistua tuettuun tyhy-toimintaan, vaikka olet:<br />
1. äitiys-, isyys-, hoito- tai vuorotteluvapaalla<br />
2. tuntiopettaja, opetusta väh. 16 h/v<br />
3. sesonkityöntekijä, työssäoloaikana<br />
4. sijainen tai työllistetty, yli 6 kk:tta<br />
5. lomautettu, lomautusaika alle 6 kk:tta<br />
Mutta EI, jos olet jonkun toisen yrityksen työntekijä!<br />
Vinnarna i motionkampanjen - Kuntotempauksen voittajat<br />
Vi gratulerar vinnarna i motionskampanjen 11.1 – 30.4.<strong>2011</strong><br />
Onnittelemme kuntotempauksen 11.1. – 30.4.<strong>2011</strong> voittajia:<br />
1. Cykel/Pyörä: Saara Kettunen, rehabiliteringens serviceenhet/kuntoutuksen palveluyksikkö<br />
2. Utfärdsväska/retkilaukku: Ulla Sten, mentalvårdsbyrån/mielenterveystoimisto<br />
3. Kylväska/kylmälaukku: Viola Forsbacka, näringscentralen/ravintokeskus,<br />
Lena Nylund-Kling, Nkby hvc/ Uudenkaarlepyyn tk<br />
4. Termosmugg/termosmuki: Stig Sjöblom, kom.tek./kunnallistekniikka,<br />
Berit Vikström, Jungmans skola/Jungmannin koulu<br />
5. Stegmätare/askelmittari: Malena Löfqvist, Centrum rådgivningen/Keskustan neuvola,<br />
Mona Berg, Centrum rådgivningen/Keskustan neuvola,<br />
En ny motionskampanj har börjat 1.5.<strong>2011</strong><br />
Uusi kuntotempaus on alkanut<br />
Stina Mattsson, drätselkontoret/rahatoimisto<br />
Utlottas: Spa weekend, Härmän kuntokeskus + små vinster<br />
Arvotaan: Kylpyläviikonloppu Härmän kuntokeskuksessa<br />
- 4 -
Ergonomian tietoisku nro 2:<br />
TYÖHYVINVOINTIA<br />
MINULLEKIN!<br />
Työhyvinvoinnilla tarkoitetaan turvallista, terveellistä ja tuottavaa<br />
työtä, jota ammattitaitoiset työntekijät ja työyhteisöt tekevät<br />
hyvin johdetussa organisaatiossa.<br />
Työyhteisön hyvinvointi – mitä se on?<br />
• Terveen ja hyvinvoivan työyhteisön tunnusmerkkejä on mm.<br />
luottamuksen ilmapiiri ja oikeudenmukaisen kohtelun kokemukset.<br />
Vuorovaikutus on avointa ja ongelmista uskalletaan puhua.<br />
Henkilöstöllä on mahdollisuus kokea työssään itsenäisyyttä, yhteenkuuluvuutta<br />
ja saada pärjäämisen kokemuksia.<br />
• Parhaimmillaan jokainen työntekijä tuntee oman työnsä tavoitteet<br />
ja vastuut sekä pystyy hyödyntämään osaamistaan ja<br />
vahvuuksiaan omassa työssään. Työilmapiiri on kannustava ja<br />
innostava.<br />
• Työhyvinvoinnin perustan luo johdon, esimiesten ja työntekijöiden<br />
yhteistyö. Lisäksi työterveyshuolto, työsuojelu ja luottamusmiehet<br />
ovat keskeisiä toimijoita.<br />
TYÖHYVINVOINTITYÖ ON SIIS<br />
”PORUKKATOIMINTAA!”<br />
Ergonomi-info nr 2:<br />
JAG VILL OCKSÅ MÅ<br />
BRA PÅ JOBBET!<br />
Med välbefinnande i arbetet avser man ett tryggt, hälsosamt<br />
och produktivt arbete som utförs av yrkeskunniga arbetstagare<br />
och arbetsgemenskaper i organisationer med bra ledning.<br />
Välmående arbetsgemenskap – vad är det?<br />
• Kännetecken på en sund och välmående arbetsgemenskap<br />
är bl.a. en förtroendefull atmosfär och upplevelser av att bli<br />
rättvist behandlad. Dialogen är öppen och man vågar tala om<br />
problem. Personalen har möjlighet att arbeta självständigt, känna<br />
samhörighet och få uppleva att man lyckas.<br />
• När det är som bäst känner varje arbetstagare till målen för<br />
sitt eget arbete och vet vilket ansvar han eller hon har samt kan<br />
dra nytta av sitt kunnande och sina starka sidor i sitt eget arbete.<br />
Arbetsklimatet är uppmuntrande och inspirerande.<br />
• Samarbetet mellan ledningen, förmännen och arbetstagarna<br />
utgör grunden för välbefinnandet i arbetet. Viktiga aktörer<br />
är också företagshälsovården, arbetarskyddet och förtroendemännen.<br />
VÄLBEFINNANDE I ARBETET BYGGER<br />
ALLTSÅ PÅ LAGARBETE!<br />
Työntekijän työhyvinvointimitä<br />
se on?<br />
Työn<br />
vaatimukset<br />
Työn<br />
voimavarat<br />
Vad innebär välmående i<br />
arbetet för arbetstagaren?<br />
Arbetet<br />
kräver<br />
Arbetet<br />
ger<br />
Se on hyvinvoinnin tila,<br />
jossa työntekijä tuntee,<br />
että hän:<br />
- toteuttaa omia kykyjään<br />
- selviytyy normaaleista<br />
kuormitustilanteista<br />
- voi työskennellä<br />
tuottavasti<br />
- kykenee vaikuttamaan<br />
omaan työyhteisöönsä<br />
Työn määrä<br />
Vastuu<br />
Työn<br />
palkitsevuus<br />
Esimiehen<br />
tuki<br />
Työpaikan<br />
ilmapiiri<br />
Det är ett tillstånd av<br />
välbefinnande där<br />
arbetstagaren känner att<br />
han eller hon:<br />
– kan använda sin förmåga<br />
– klarar av normala<br />
belastningssituationer<br />
– kan jobba produktivt<br />
– kan påverka sin egen<br />
arbetsgemenskap<br />
Mängden<br />
arbete<br />
Ansvar<br />
Arbetstillfredsställelse<br />
Förmannens<br />
stöd<br />
Atmosfären på<br />
arbetsplatsen<br />
Työntekijän työhyvinvointi on tasapainoilua työn vaatimusten<br />
ja työn voimavarojen välillä.<br />
Muista työyhteisössä vuorovaikutuksen<br />
”viisasten kivet”:<br />
* Kunnioitus<br />
* Kuuntelu<br />
* Keskittyminen<br />
* Keventäminen<br />
* Kärsivällisyys<br />
Hanna Ojanperä, työsuojeluvaltuutettu/työfysioterapeutti<br />
terv.tiet. opiskelija (ergonomia)<br />
Lähde: Työterveyslaitos <strong>2011</strong>.<br />
För att arbetstagaren ska må bra måste det finnas en balans<br />
mellan vad arbetet kräver och vad det ger.<br />
I arbetsgemenskapen bör man komma ihåg byggstenarna för en<br />
öppen dialog:<br />
* Att respektera varandra<br />
* Att lyssna<br />
* Att koncentrera sig<br />
* Att lätta upp stämningen<br />
* Att ha tålamod<br />
Hanna Ojanperä, arbetarskyddsfullmäktig/företagsfysioterapeut<br />
studerande i hälsovetenskaper (ergonomi)<br />
Källa: Arbetshälsoinstitutet <strong>2011</strong><br />
- 5 -
Elinikäinen harrastus<br />
Päivystyksen apulaisosastonhoitaja Kim Yli-Pelkola ja ruokapalvelupäällikkö<br />
Lisa Kniivilä ovat kaksi kaupungin työntekijää,<br />
jotka golfharrastus on vienyt mukanaan. Lisa on pe lannut golfia<br />
ahkerasti kohta seitsemän vuotta, Kim taas aloitti harrastuksen<br />
jo vuonna 1994.<br />
- Päätettyäni jääkiekkourani Centersissä halusin harrastuksen,<br />
jossa voisin sekä kilpailla että pitää hauskaa. Niihin aikoihin golfin<br />
pelaaminen ei ollut vielä kovin yleistä, mutta mi e les täni se<br />
kuulosti kiinnostavalta.<br />
Kim on kouluttautunut valmentajaksi ja toiminut seuran juniorivastaavana<br />
vuodesta 2004. Li säksi hän pitää kursseja aloittelijoille<br />
ja toimii aktiivisesti hallituksessa ja yhdistyksessä.<br />
- Haluan olla mukana kehittämässä golfia, jotta siitä tulee koko<br />
kansan urheilulaji kuten Ruot sissa. Kaikki voivat pelata golfia –<br />
noin kuudesta ikävuodesta alkaen niin pitkään kuin kroppa kestää<br />
pelaamista. Harrastuksen parissa voi viettää aikaa yhdessä,<br />
nauttia kauniista luonnosta ja pitää hauskaa. Ja kun jalat eivät<br />
enää jaksa kantaa, voi vuokrata golfauton, to teaa Kim, joka on<br />
toistaiseksi perheensä ainoa golfaaja.<br />
- Vaimoni inhoaa golfia, hän ei ole tainnut edes kiertää rataa<br />
kokonaan. Kolmella pojallani on hie man kiinnostusta, joten he<br />
saattavat ehkä aloittaa harrastuksen vanhempina.<br />
Lisan harrastuksen taustalla puolestaan ovat nimenomaan perhetekijät.<br />
- Meillä oli mieheni kanssa ollut puhetta yhteisen harrastuksen<br />
löytämisestä koko per heelle ja golf on osoittautunut oikeaksi lajiksi<br />
meille. Mieheni ja tyttäreni ovat kehittyneet to della taitaviksi<br />
ja heillä on kilpailuviettiä. Itse en ole niinkään taitava, mutta<br />
nautin pe laa mi sesta.<br />
Lisa ei ole kovin kiinnostunut kilpailemisesta, mutta tasoituksen<br />
parantamiseksi on kil pail ta va.<br />
- Golfissa on hienoa, että ruumiinrakenteella tai iällä ei ole merkitystä.<br />
Hentoinen tyttö voi lyö dä palloa 250 metriä, kun taas<br />
minä aikuisena saan lyötyä sen 150 metrin päähän. Juju on svingissä<br />
– tekniikka on kaiken a ja o ja juuri sitä harjoitellaan, kertoo<br />
Lisa Kniivilä.<br />
Pirilössä hieno rata<br />
- Meillä on täällä Pietarsaaressa yksi hienoimmista radoista. Lisäksi<br />
se on melko vaativa, kertoo Lisa. Tyttären kilpailujen vuoksi<br />
tai pikemminkin niiden ansiosta tulee kierrettyä paljon ratoja eri<br />
puolilla Suomea ja myös ulkomailla – tytär on juuri palannut lomamatkalta<br />
Kyprokselta, jossa hän on pelannut golfia kuusi päivää<br />
peräkanaa.<br />
- Tyttären on saatava harjoitusta myös talvella, sen vuoksi matkustamme<br />
joka vuosi ulkomaille pelaamaan. Pelaamme aamukahdeksasta<br />
iltakuuteen, ei todellakaan mikään lö höilyloma, Lisa<br />
nauraa.<br />
Kim saa tyytyä perheen lomamatkoilla yhteen golfauspäivään,<br />
mutta kerran vuodessa hän osal listuu kaksipäiväisiin sairaaloiden<br />
SM-kisoihin, ja tämän vuoden toukokuussa Kim mat kus taa<br />
kolmenkymmenen hengen pietarsaarelaisryhmän mukana pelaamaan<br />
Garda-jär ven rannalle.<br />
Kniivilät voivat harjoitella golfia talvisinkin kotonaan. He ovat<br />
rakentaneet kellariinsa griinin, jos sa voi putata ja chipata. Sportishallissa<br />
on lyöntiverkko ja siellä Kim harjoittelee noin ker ran<br />
viikossa. Lisäksi Tennishallissa on simulaattori. Pirilössä voi kilpailla<br />
lumen tuloon saak ka – kilpailuja on pidetty vielä jouluaaton<br />
aattonakin.<br />
- Minä päätän kauden lokakuun puolivälissä. Niin innokas en<br />
ole, että haluaisin pelata kun on kylmää, märkää ja tuulista. On<br />
kuitenkin hyvä että Suomessa on talvi, se katkaisee kau den. Keväällä<br />
tuntee itsensä pikkupojaksi, kun pääsee taas ulos pelaamaan,<br />
toteaa Kim iloisesti.<br />
Terveellistä liikuntaa<br />
Työnantajan kannalta golharrastus on pelkästään hyödyksi - sekä<br />
Lisa että Kim korostavat ter veysnäkökohtia.<br />
- 6 -
- Pelaaminen on todella hyvä rentoutumiskeino raskaan työpäivän<br />
jälkeen. Golf vaatii täy dellistä keskittymistä, huomauttaa<br />
Lisa ja lisää:<br />
- Myös ravinnon merkityksen olen huomannut aivan konkreettisesti<br />
– lomalla nautitaan proteiinipitoisia ”golf-aamiaisia”<br />
eli munia ja pekonia, muuten ei jaksa pelata koko päivää. Keskittymiskyky<br />
herpaantuu, jos verensokeri on alhaalla – pähkinät<br />
ja mantelit välipalana aut tavat pelaamaan paremmin.<br />
Lisa suuntaa usein pyörällään radalle suoraan töistä.<br />
- Golfin pelaamisen ja töiden lisäksi en tee kovin paljon muuta.<br />
Golf vie aikaa, se siinä on kin niin mukavaa. Yksin pelatessa radan<br />
kiertää noin neljässä tunnissa, jos pelaamassa on mui takin,<br />
aikaa kuluu yli viisi tuntia.<br />
- Pelatessa syke on yli sadassa – golfin harrastajien elinikä pitenee<br />
viidellä vuodella, väit tää Kim, joka harjoittelee kahdesta kolmeen<br />
kertaa viikossa ja pelaa yhdellä har joi tus ker ral la noin yhdeksän<br />
reikää.<br />
- Monet kiertävät kierroksen ennen töihin menoa, mutta koska<br />
teen vuorotyötä, pelaan mie luiten silloin kun muut ovat koulussa<br />
tai töissä. Lasten ollessa aivan pieniä menin ra dal le vasta kymmeneltä<br />
illalla heidän nukahdettuaan ja pelasin puoleenyöhön.<br />
Valoisina kesäiltoina se onnistui hy vin.<br />
Kim kuvailee itseään rauhalliseksi ja sosiaaliseksi, Lisa taas saa<br />
hillitä temperamenttiaan.<br />
- Radalla harjoitetaan itsetutkiskelua, omat parhaat ja huonoimmat<br />
puolet tulevat esiin. Olen kärsimätön ja spontaani ja ne eivät<br />
ole parhaita ominaisuuksia golfaajalle. Joudun to dellakin opettelemaan<br />
kärsivällisyyttä. Golfissa ei ole koskaan valmis ja on opeteltava<br />
myös nöyryyttä, huomauttaa Lisa ja lisää:<br />
- Olen sosiaalinen henkilö ja pelatessa seurustellaan muiden<br />
kanssa, siitä pidän eniten. Li säk si vierailla radoilla pelatessa tutustuu<br />
moniin uusiin ihmisiin.<br />
Golfin haittapuolena on, että se rasittaa selkää. Sen vuoksi Kim<br />
on aloittanut tänä talvena joo gan saadakseen notkeutta ja vahvistaakseen<br />
vatsa- ja selkälihaksia. Lisäksi hän pelaa jää kiekkoa ja<br />
hiihtää. Lisa on aloittanut pilateksen tavanomaisen liikunta harras<br />
tuk sen sa lisäksi – hän kävelee työmatkat, joista kertyy vähintään<br />
kymmenen kilometriä päivässä.<br />
- Keho vaatii liikuntaa, autolla menen töihin vain silloin kun tiedossa<br />
on pitkä päivä. Kesän tii viin golfauskauden aikana laihdun<br />
kuitenkin viisi kiloa.<br />
Lisa aloitti pelaamisen 43-vuotiaana. Monet odottavat eläkeikään<br />
asti, sillä golfin ehkä han kalimpana puolena on, että se vaatii aikaa.<br />
Toisaalta golfista saa kuitenkin elinikäisen har rastuksen.<br />
- Ellei ole aikaa golfin pelaamiseen, on parasta pysyä poissa radalta,<br />
koska lajiin saattaa hu rahtaa kerralla, toteaa Kim ja antaa<br />
vielä vihjeen työnantajalleen:<br />
- Kaupunki voisi järjestää työntekijöilleen kursseja Pirilössä.<br />
Sairaalassa esimerkiksi on yli tu hat työntekijää, mutta vain alle<br />
kymmenen heistä on golfinpelaajia. Siihen haluaisin muu toksen.<br />
Teksti: Ulla Linder<br />
1976 Pietarsaaren golfseura perustetaan<br />
1983 Pirilön raivaustyöt alkavat<br />
1987 Pirilö Golf perustetaan<br />
1991 9-reikäinen rata valmistuu<br />
2003 Junioritoiminta alkaa<br />
2004 18-reikäinen rata vihitään käyttöön<br />
2006 Finnair Junior Tour -osakilpailu Pietarsaaressa.<br />
2007 Uusi seuratalo<br />
Lähde: www.jpggolf.fi<br />
Hobby för<br />
livet<br />
Två av stadens anställda som blivit uppslukade av golf är Kim<br />
Yli-Pelkola, biträdande avdelningsskötare i jouren och kosthållschef<br />
Lisa Kniivilä. Lisa har golfat flitigt i snart sju år medan Kim<br />
började redan 1994.<br />
- Efter att min ishockeykarriär tog slut i Centers, ville jag hitta en<br />
hobby där jag både kunde tävla och ha roligt. På den tiden var<br />
golf ännu inte så vanligt, men jag tyckte det lät intressant.<br />
Kim har utbildat sig till tränare, är junioransvarig för klubben<br />
sen 2004 och håller också nybörjarkurser samt är aktiv i styrelsen<br />
och föreningen.<br />
- Jag vill vara med och utveckla golfen så den blir en folksport<br />
som i Sverige. Alla kan spela golf - från cirka sex år tills kroppen<br />
inte längre klarar av det. Man kan vara tillsammans och njuta av<br />
den vackra naturen och ha roligt. Sen när benen inte bär så bra,<br />
kan man dessutom hyra en golfbil, konstaterar Kim, som tillsvidare<br />
är den enda i sin familj som spelar.<br />
- Frun hatar golf, jag tror inte hon ens varit runt hela banan. Men<br />
mina tre pojkar är lite intresserade, så det kanske kommer när de<br />
blir äldre.<br />
För Lisas del var det just familjeaspekten som fick henne att börja.<br />
- Vi hade talat med min man om att hitta en gemensam hobby för<br />
familjen och golf har visat sig vara det rätta för oss. Min man och<br />
dotter blev väldigt duktiga och har tävlingsinstinkten, jag är inte<br />
så duktig, men älskar att spela.<br />
Lisa är inte så intresserad av att tävla, men man måste göra det för<br />
att förbättra sitt handikapp.<br />
- Det fina är att varken kroppsformat eller ålder är avgörande i<br />
golf. En klen liten flicka kan slå bollen 250 meter, medan jag som<br />
vuxen kan få iväg den 150 meter. Det beror på svingen - tekniken<br />
är a och o, det är den du tränar, berättar Lisa Kniivilä.<br />
Fin bana i Pirilö<br />
- Vi har en av de vackraste banorna här i <strong>Jakobstad</strong>. Den är dessutom<br />
ganska krävande, berättar Lisa. På grund av, eller tack vare<br />
dotterns tävlingar, blir det många rundor på banor runt om i Finland<br />
och också utomlands - hon har nyss kommit hem från en semesterresa<br />
till Cypern, där hon spelat golf sex dagar i ett sträck.<br />
- Dottern måste få träning också vintertid, därför åker vi varje<br />
år utomlands för att spela. Det blir spel från åtta på morgonen<br />
till sex på kvällen, det är absolut ingen slapp semester, säger Lisa<br />
och skrattar.<br />
Kim får nöja sig med en dag golf när hans familj är på semesterresa,<br />
men en gång i året deltar han i två dagars sjukhus-FM och i<br />
år i maj åker Kim till Italien med trettio personer från <strong>Jakobstad</strong><br />
för att spela vid Gardasjön.<br />
På vintern kan Kniiviläs också träna golf hemma, de har byggt en<br />
green i källaren där de kan putta och chippa. I sportishallen kan<br />
man slå mot ett nät, Kim tränar där cirka en gång i veckan. I Tennishallen<br />
finns dessutom en simulator. I Pirilö kan man tävla tills<br />
snön faller - tävlingar har hållits så sent som dagen före julafton.<br />
- Jag slutar säsongen i mitten av oktober, så ivrig är jag inte att<br />
jag vill spela när det är kallt, vått och blåser. Men det är bra att<br />
- 7 -
vi har vinter i Finland, det avbryter säsongen. På våren känner<br />
man sig som en liten pojke då man igen får komma ut och spela,<br />
säger Kim glatt.<br />
Hälsosam sport<br />
För en arbetsgivare är det bara positivt med golf som hobby -<br />
både Lisa och Kim framhäver hälsoaspekten.<br />
- Efter en tung och jobbig dag är det en perfekt avslappningsmetod.<br />
Man måste vara helt fokuserad när man spelar, påpekar Lisa<br />
och tillägger:<br />
- Kostens vikt har jag också helt konkret märkt - under semestern<br />
blir det ”golffrukost”, det vill säga proteinrikt med ägg och<br />
bacon, annars orkar man inte spela hela dagen. Är blodsockret<br />
nere tappar man koncentrationen - med nötter och mandlar som<br />
mellanmål spelar man bättre.<br />
Lisa tar ofta cykeln direkt ut till banan efter jobbet.<br />
-. Jag gör inte så mycket annat än golfar och jobbar. Golf tar tid,<br />
det är det som är det sköna. Om man är ensam tar banan cirka<br />
fyra timmar, finns det folk kan man räkna med över fem timmar.<br />
- Pulsen ligger på drygt hundra när man spelar - man lever fem<br />
år längre med golf som hobby, påstår Kim som tränar två till tre<br />
gånger i veckan och spelar då cirka nio hål.<br />
- Många far en runda före jobbet, men eftersom jag har skiftesarbete<br />
spelar jag helst när de andra är i skolan eller i jobbet. Förr då<br />
barnen var riktigt små gick jag till banan först vid tio på kvällen<br />
då det somnat och spelade till midnatt. Det gick bra då det var<br />
ljust på sommaren.<br />
Kim beskriver sig som lugn och social, medan Lisa får jobba med<br />
sitt temperament.<br />
- Man idkar självstudier på banan, alla ens bästa och sämsta sidor<br />
kommer fram. Jag är otålig och spontan, vilka inte är de bästa<br />
egenskaperna för en golfare, jag får verkligen öva mig i tålamod.<br />
I golf blir man aldrig färdig och måste också lära sig ödmjukhet,<br />
påpekar Lisa och tillägger.<br />
- Jag är en social person och man umgås när man spelar, det<br />
tycker jag mest om. Om man tävlar på främmade banor blir man<br />
dessutom bekant med många människor.<br />
Det negativa med golf är att det belastar ryggen, därför har Kim i<br />
vinter börjat gå på yoga för att bli smidigare och stärka mag- och<br />
ryggmuskler, förutom att han också spelar ishockey och skidar.<br />
Lisa har börjat med pilates utöver sin vanliga motion - det blir<br />
minst tio kilometer promenad per dag till och från jobbet.<br />
- Kroppen kräver rörelse, det är bara om jag vet att det blir en<br />
lång dag som jag tar bilen. Under den intensiva sommargolfsäsongen<br />
brukar jag ändå gå ner fem kilo.<br />
Lisa började spela som 43-åring, många väntar till pensioneringen<br />
– för det som kanske är det besvärligaste med golf är tiden den<br />
kräver, men samtidigt får man en hobby för hela livet.<br />
- Om man inte har tid för golf är det bäst att stanna borta från<br />
banan, för det finns risk för att man fastnar direkt, konstaterar<br />
Kim och vill ännu ge några tips till sin arbetsgivare:<br />
- Staden kunde ordna kurser för de anställda i Pirilö. Till exempel<br />
sjukhuset har över tusen anställda, med det är mindre än tio som<br />
spelar golf, det skulle jag vilja ändra på.<br />
Text: Ulla Linder<br />
1976 <strong>Jakobstad</strong>s Golfklubb grundas<br />
1983 Röjningsarbete i Pirilö påbörjas<br />
1987 Pirilö golf grundas<br />
1991 9-hålsbana klar<br />
2003 Juniorverksamhet påbörjas<br />
2004 18-hålsbana invigs<br />
2006 Finnair Junior Tour deltävling i <strong>Jakobstad</strong>.<br />
2007 Nytt klubbhus<br />
Källa: www.jpggolf.fi<br />
- 8 -
Harmonisering av personalpolitiska<br />
principer<br />
I början av år 2010 övergick personalen inom social- och hälsovården<br />
i hela samarbetsområdet i staden <strong>Jakobstad</strong>s tjänst och<br />
staden blev värdkommun för social- och hälsovården i nejden.<br />
För närvarande har vi hunnit ungefär halvvägs med harmoniseringen<br />
av personalpolitiska principer och löner, hela processen<br />
kommer att ta tre år, och det är dags att stanna upp och se efter<br />
vad vi har åstadkommit så här långt.<br />
Staden <strong>Jakobstad</strong>s personalstrategi utgör grunden för den personalpolitik<br />
som staden iakttar vid skötseln av olika personalfrågor.<br />
Redan hösten 2008 inledde en personalpolitisk arbetsgrupp, som<br />
tillsatts av styrgruppen för KSSR, förberedelser för den gemensamma<br />
personalpolitiken. Som ett konkret resultat av samarbetet<br />
utarbetades ett åtgärdsprogram till värdkommunens gemensamma<br />
personalstrategi. Det här åtgärdsprogrammet, Mobilisering<br />
2010, innehåller ansvarspersoner och tidtabeller och det har varit<br />
riktgivande vid harmoniseringen av personalpolitiska principer<br />
inom staden <strong>Jakobstad</strong>.<br />
Genast i början av år 2010 kom ett krav på 3 % inbesparingar i<br />
personalkostnaderna, det s.k. projekt 3 %, vilket fördröjde förverkligandet<br />
av åtgärdsprogrammet och gjorde att vi inte genast<br />
kunde börja förenhetliga personalfrågorna. Årsskiftet och början<br />
av år 2010 var också mycket arbetsintensiva för alla inblandade<br />
som hade ansvar för överförandet av personaluppgifter till staden<br />
<strong>Jakobstad</strong>s system.<br />
Den harmonisering av lönerna som ingår i åtgärdsprogrammet<br />
har krävt stora ansträngningar. Arbetsgrupperna gick under år<br />
2010 igenom lönerna för alla anställda vid social- och hälsovårdsverket<br />
och jämförde lönerna också med de löner som motsvarande<br />
arbetstagare har inom staden. Hittills har ungefär hälften<br />
av löneskillnaderna harmoniserats.<br />
Många principer för personalförmåner, rekrytering samt för anställningsskydd<br />
och ett fungerande samarbete har hittills harmoniserats.<br />
De här principerna kommer småningom att samlas i en<br />
gemensam handbok för förmän. Ett samarbetsavtal som gäller<br />
hela stadens personal utarbetades redan i ett tidigt skede. Tyhyverksamhet<br />
har ordnats redan från början av år 2010 enligt en gemensam<br />
Tyhy-plan och enligt principer som är gemensamma för<br />
alla. Gemensamma program och principer för arbetarskydd och<br />
arbetshälsa, t.ex. förebyggande av osakligt bemötande, tillsammans<br />
stöder vi arbetsförmågan samt gemensamma anvisningar<br />
för sjukfrånvaro har utarbetats under år 2010. En kartläggning av<br />
personalens välbefinnande i arbetet har gjorts under våren på social-<br />
och hälsovårdsverket. Kartläggningen berörde närmast ledande<br />
och förändringar i organisationen. Resultaten kommer att<br />
offentliggöras senare under sommaren och i början av hösten.<br />
En ledarskapsutbildning som behandlar personalstrategin har<br />
inletts i vår. Avsikten med utbildningen är att tillsammans med<br />
förmännen gå igenom gemensamma principer och program och<br />
på så vis förankra personalstrategin i praktiken.<br />
Harmoniseringsarbetet fortsätter inom personalförvaltningen.<br />
Stora utmaningar återstår ännu, t.ex. att harmonisera och uppdatera<br />
utvärderingen av arbetets svårighetsgrad samt att jämka<br />
samman olika lokala avtal. Tillsammans med utbildningsplaneraren<br />
håller vi på att utarbeta en gemensam strategi för hela<br />
stadens personalutbildning. Introduktion i arbetet är en uppgift<br />
som hör nära ihop med personalutbildningen och vi håller som<br />
bäst på att utarbeta en introduktionsguide som småningom ska<br />
omfatta hela staden.<br />
Päivi Stenman, personalchef<br />
Henkilöstöpoliittisten periaatteiden<br />
yhtenäistämien<br />
Vuoden 2010 alussa koko yhteistyöalueen sosiaali- ja terveydenhuollon<br />
henkilöstö siirtyi Pietarsaaren kaupungin pal velukseen<br />
ja kaupungista tuli seudun sosiaali- ja terveydenhuollon isäntäkunta.<br />
Tällä hetkellä olemme noin puolessa välissä kolme vuotta<br />
kestävän henkilöstöpoliittisten periaatteiden ja palkkojen yhtenäistämisessä<br />
eli harmonisoinnissa ja onkin hyvä aika tarkastella<br />
miten olemme tässä edistyneet.<br />
Pietarsaaren kaupungin henkilöstöstrategia toimii kaupungin<br />
eri henkilöstöasioiden hoidossa henkilöstöpolitiikan pohjana. Jo<br />
syksyllä 2008 Paras-ohjausryhmän asettama henkilöstöpoliittinen<br />
työryhmä aloitti henkilöstöpolitiikkaan liittyvät valmistelut.<br />
Yhteistyön konkreettisena tuloksena laadittiin toimenpideohjelma<br />
isäntäkunnan yhteiseksi hen ki lös tö stra te giaksi. Tämä Liikkeelle<br />
2010 toimenpideohjelma on toiminut suuntaa antavana<br />
ohjelmana vastuuhenkilöineen ja aikataulutuksineen henkilöstöpoliittisia<br />
periaatteita yhtenäistettäessä Pietarsaaren kaupungissa.<br />
Toimenpideohjelman ja henkilöstöasioiden yhtenäistämisen alkuun<br />
pääsyä hidasti heti vuoden 2010 alussa tullut vaatimus 3<br />
% säästöistä henkilöstökuluissa eli ns. 3 % säästöhanke. Vuoden<br />
vaihde ja 2010 al ku olivat myös työntäyteisiä kaikille osapuolille,<br />
jotka olivat vastuussa henkilötietojen sii r tä misestä Pietarsaaren<br />
kaupungin järjestelmään.<br />
Toimenpideohjelmaan kuuluva palkkaerojen yhtenäistäminen<br />
on vaatinut suuria ponnisteluja. Työryhmät kävivät vuoden 2010<br />
aikana läpi kaikkien sosiaali- ja terveysviraston henkilöiden palkat<br />
ja vertasivat palkkoja myös kaupungin vastaaviin työntekijöiden<br />
palkkoihin. Tähän mennessä on noin puolet palkkaeroista<br />
harmonisoitu.<br />
Monia henkilöstöetuihin, työhönotto- sekä työsuhdeturvaan sekä<br />
toimivaan yhteistyöhön liittyvistä periaatteista on tähän mennessä<br />
yhtenäistetty. Nämä periaatteet tullaan vähitellen kokoamaan<br />
yhteiseen esimiehen käsikirjaan. Koko kaupungin henkilöstöä<br />
koskeva yhteistoimintasopimus laadittiin jo aikaisessa vaiheessa.<br />
Tyhy-toiminta on järjestetty jo vuoden 2010 alusta lähtien<br />
yhteisen Tyhy-suunnitelman ja kaikille yhteisten periaatteiden<br />
mukaan. Työsuojeluun ja työterveyteen liittyviä yhteisiä ohjelmia<br />
ja periaatteita kuten epäasiallisen kohtelun ehkäiseminen,<br />
tuetaan työkykyä yhdessä sekä sairauspoissaoloihin liittyvä yhteinen<br />
ohjeistus on laadittu vuoden 2010 aikana. Henkilökunnan<br />
työhyvinvointiin liittyvä kartoitus on tehty tämän kevään aikana<br />
sosiaali- ja terveysviraston puolella. Kartoituksessa tarkasteltiin<br />
lähinnä johtamista ja organisaatioon liittyviä muutoksia. Tulokset<br />
tullaan julkaisemaan myöhemmin tämän kesän ja alkusyksyn<br />
aikana.<br />
Henkilöstöstrategiaa koskeva johtamiskoulutus aloitettiin tämän<br />
kevään aikana. Koulutuksessa on tarkoitus käydä esimiesten<br />
kanssa läpi yhteisiä periaatteita ja ohjelmia ja näin saada henkilöstöstrategia<br />
myös jalkautettua käytäntöön.<br />
Henkilöstöhallinnossa jatkuu harmonisointityö. Jäljellä on vielä<br />
suuria haasteita kuten työnvaativuuden arvioinnin yhtenäistämien<br />
ja päivittäminen sekä erilaisten paikallisten sopimusten yhteensovittaminen<br />
jne. Myös yhteistä koko kaupunkia koskevaa<br />
henkilöstökoulutukseen liittyvää strategiaa työstetään yhdessä<br />
henkilöstökoulutussuunnittelijan kanssa. Henkilöstökoulutukseen<br />
liittyy myös läheisesti perehdyttäminen ja sen tiimoilta<br />
olemme laatimassa perehdyttämisopasta joka vähitellen tulee<br />
koskemaan koko kaupunkia.<br />
Päivi Stenman, henkilöstöpäällikkö<br />
- 9 -
Lisas ”lavkrok” underlättar<br />
städningen i bastun<br />
Liisan ideoima lauderauta helpottaa<br />
siivousta saunassa<br />
Työ tekijäänsä opettaa. Ja se opettaa myös kehittelemään työvälineitä,<br />
joilla työ helpottuu. Kehitteleminen on suotavaa ja siitä<br />
jopa palkitaan. Aloitetoiminnan tavoitteena on oman työpaikan<br />
ja työympäristön kehittäminen, joten hyvät ideat kannattaa laittaa<br />
kiertoon.<br />
Yksi hyväksi havaittu työväline on käytössä uimahallilla. Se on<br />
pieni, yksinkertainen ja taskuun mahtuva.<br />
Kyseessä on laitoshoitaja Liisa Saaren suunnittelema saunan lauteiden<br />
nostaja. Vempaimessa on ruostumattomasta teräksestä<br />
tehty ”koukku” ja pehmustettu kädensija. Kooltaan se on pieni<br />
ja painoltaan kevyt ja siitä on suunnaton apu työntekoon.<br />
Lauteiden nostaminen on hankalaa. Sormipelillä kuumassa saunassa<br />
se on yksi hankalimpia työkohteita. Paitsi, että kuumassa<br />
saunassa ei jaksa kauaa työskennellä, on lauteilla tapana turvota<br />
kostuessaan. Ne on välillä todella tiukassa. Siinä on kädet ja sormet<br />
usein verillä ja naarmuilla, Saari tuumaa.<br />
Lauteiden nostorautoja on nyt käytössä kaksi. Molemmat Pietarsaaren<br />
uimahallilla, jossa saunoja on puhdistettavana neljä.<br />
En minä mitään patenttia ole miettinyt. Kunhan vain omaa työtäni<br />
ajattelin helpottaa. Ja samalla työkaverin, Liisa Saari nauraa.<br />
Meillä oli siivouskärryissä jonkinlainen rautakoukku, joka oli<br />
tarkoitettu lauteiden nostoa helpottamaan. Mutta se oli aivan liian<br />
iso ja epäkäytännöllinen, hän lisää.<br />
Saari kehitteli ajatusta päässään ja piirsi ideansa paperille. Aviomies<br />
tuli apuun ja valmisti laitteen piiruksen mukaan. Ensimmäinen<br />
prototyyppi oli hieman liian iso ja teräsosaa jouduttiin<br />
kaventamaan.<br />
Nyt tämä on ihan sopivan kokoinen. Ja kyllä tälle voi keksiä muitakin<br />
käyttökohteita. Lisäksi tämä on kestävä; ei taivu eikä ruostu.<br />
Man lär sig medan man arbetar. Och man lär sig också att utveckla<br />
arbetsredskap som underlättar arbetet. Det är önskvärt att man<br />
utvecklar sitt arbete, man kan t.o.m. få belöning för det. Målet för<br />
förslagsverksamheten är att utveckla den egna arbetsplatsen och<br />
arbetsmiljön, så det lönar sig att dela med sig av goda idéer.<br />
I simhallen används ett arbetsredskap som har visat sig fungera<br />
bra. Det är litet, enkelt och ryms i fickan.<br />
Det är fråga om ett redskap som används för att lyfta bastulaven<br />
och som är planerat av lokalvårdare Liisa Saari. Manicken har<br />
en ”krok” av rostfritt stål och ett vadderat handtag. Manicken är<br />
liten och lätt och till ovärderlig hjälp i arbetet.<br />
Det är besvärligt att lyfta bastulaven. Det är ett av de besvärligaste<br />
arbetsmomenten att klara av med bara händerna i en het bastu.<br />
Förutom att man inte orkar jobba länge i en het bastu, försvåras<br />
arbetet också av att laven sväller när den blir fuktig. Det betyder<br />
att den ibland sitter verkligt hårt fast. Ofta kommer man ut med<br />
blod och skråmor på fingrarna och händerna, berättar Saari.<br />
Två av de här ”lavkrokarna” är nu i bruk, båda i simhallen i <strong>Jakobstad</strong>,<br />
där det finns fyra bastur att städa.<br />
Något patent har jag inte tänkt söka, jag försökte bara underlätta<br />
mitt eget arbete – och samtidigt arbetskamratens, skrattar Liisa<br />
Saari.<br />
I städvagnen hade vi något slags järnkrok, som var avsedd att<br />
underlätta lyftandet av bastulaven, men den var alldeles för stor<br />
och opraktisk, tillägger hon.<br />
Saari utvecklade tanken i huvudet och ritade sin idé på papper.<br />
Maken hjälpte henne att tillverka manicken enligt ritningen. Den<br />
första prototypen var lite för stor och ståldelen måste göras smalare.<br />
Nu är den här alldeles passlig. Och nog kan man använda den till<br />
annat också. Dessutom är den hållbar, den böjs inte och rostar<br />
inte.<br />
Liisa Saari vet att det i lokalvårdarens arbete också finns mycket<br />
annat som kunde förbättras. Själv har hon städat simhallen i<br />
drygt tre år och bl.a. väggarna tvättas fortfarande för hand. Liisa<br />
Saari funderar att nästa uppfinning kunde vara t.ex. ett redskap<br />
att tvätta väggarna med.<br />
Liisa har belönats med 340 € för sin uppfinning.<br />
Marjo Luokkala<br />
Liisa Saari tietää, että laitoshuoltajan työssä olisi paljon muutakin<br />
parannettavaa. Itse hän on siivonnut uimahallia runsaat kolme<br />
vuotta ja esimerkiksi seinien peseminen tehdään edelleen käsin.<br />
Liisa Saaren mukaan seuraava kehittelyn aihe voisi olla vaikkapa<br />
seinäpesuri.<br />
Liisa palkittiin 340 eurolla keksinnöstään.<br />
Marjo Luokkala<br />
- 10 -
Byte av arbetsplats gav inspiration i<br />
arbetslivet<br />
Marja-Liisa Mattila är mycket nöjd med att staden gav henne en<br />
möjlighet att byta arbetsplats. Tidigare jobbade hon som ”turbo”,<br />
dvs. ambulerande städare.<br />
Vi gick på rundvandring i Malmska sjukhusets och hälsovårdscentralens<br />
utrymmen i samband med att staden blev värdkommun.<br />
Jag blev genast förtjust i utrymmena och hoppades i mitt<br />
stilla sinne att jag skulle få komma dit. Jag hade sådan tur att en<br />
av städarna på Malmska ville bort därifrån och fick hoppa in som<br />
ersättare på annat håll. I stället fick jag komma till mentalvårdscentralen<br />
och Fredrikahemmet, säger hon.<br />
Marja-Liisa klagar inte på arbetet som ambulerande städare. Hon<br />
kände bara helt enkelt att hon hade gjort sitt i det jobbet. Fördelen<br />
med jobbet som ambulerande städare var att det var omväxlande.<br />
Marja-Liisa arbetade i två skift. Det passade henne riktigt<br />
bra, eftersom hon höll på att utbilda sig till städarbetsledare genom<br />
läroavtal. Men allt har sin tid och hon ville ha annorlunda<br />
utmaningar.<br />
Det är skönt att veta på morgonen vad man ska göra under dagen.<br />
Jag har mentalvårdscentralens ekonomiavdelning och ätstörningspolikliniken<br />
på mitt ansvar. Det är meningen att jag ska<br />
vara här åtminstone ett år, säger hon glatt.<br />
Marjo Luokkala<br />
PS Marja-Liisa Mattila belönades 15.12.2010 med 340 € för sitt<br />
förslag att återanvända 1 l städmedelsflaskor i stället för sprayflaskor.<br />
Työpaikan vaihdos toi intoa<br />
työelämään<br />
Marja-Liisa Mattila on erittäin tyytyväinen siihen, että kaupunki<br />
antoi mahdollisuuden vaihtaa työpistettä. Aikaisemmin hän<br />
työskenteli turbona, eli kierävänä siivoojana.<br />
Kävimme tutustumassa Malmin sairaalan ja terveyskeskuksen<br />
tiloihin silloin, kun kaupunki otti isännyyden. Ihastuin heti tiloihin<br />
ja mielessäni toivoin pääseväni sinne. Onnekseni eräs Malmin<br />
tiloja siivoava halusi vastavuoroisesti sieltä pois ja pääsikin<br />
vaihtariksi muualle. Ja minä pääsin mielenterveyskeskukseen ja<br />
Fredrika-kotiin, hän sanoo.<br />
Marja-Liisa ei moiti turbona työskentelemistä. Hän vain yksinkertaisesti<br />
tunsi aikansa sinä työssä tulleen täyteen.<br />
Kiertävän siivoojan työssä positiivista oli vaihtelevuus. Työtä<br />
tehtiin kahdessa vuorossa. Se sopi oikein hyvin oppisopimuksella<br />
siivoustyönohjaajaksi kouluttautuvalle Marja-Liisalle. Mutta<br />
aikansa kutakin ja erilaisten haasteiden eteen teki mieli.<br />
On ihanaa, kun aamulla tietää, mitä päivä pitää sisällään. Minulla<br />
on vastuullani mielenterveyskeskuksen talousosasto ja syömishäiriöklinikka.<br />
Ainakin vuoden olisi tarkoitus olla täällä, hän<br />
iloitsee.<br />
Marjo Luokkala<br />
Ps. Marja-Liisa Mattilan ehdotus jälleenkäyttää 1 litran siivousainepulloja<br />
suihkepullojen sijasta, palkittiin 15.12.2010 340:llä<br />
eurolla.<br />
- 11 -
På Sandlunden lever man det goda livet varje dag<br />
På Sandlundens åldringscenter i Larsmo arbetar man utgående<br />
från ett mycket enkelt motto: ett gott liv varje dag.<br />
Det goda livet bygger på en gammal sanning: behandla andra så<br />
som du själv vill bli behandlad. På åldringscentret ger man klienterna<br />
rätt att åldras värdigt och tryggt. Åldringarna respekteras<br />
och man lyssnar på vad de har att säga.<br />
Vår viktigaste verksamhetsprincip är att vi vill göra vårt yttersta<br />
för att åldringarna ska kunna känna sig värdefulla och viktiga. Vi<br />
behandlar våra klienter med respekt och vi tror på deras självbestämmanderätt,<br />
säger åldringscentrets föreståndare Maarit Wik.<br />
Arbetssättet går ut på att stöda klienternas egen funktionsförmåga.<br />
Klienterna får sköta trädgården och gårdsplanen. De har<br />
möjlighet till hobbyer och utevistelse. Förra sommaren spatserade<br />
pärlhöns omkring på gården, i sommar kommer det att finnas<br />
kaniner i inhägnaden på gårdsplanen. Klienterna ”pajar”, matar<br />
och sköter dem.<br />
Då och då ordnar vi ”Gör-vad-du-vill-dagar”. Då går vi till butiken,<br />
grillar, gör än det ena än det andra. Det är en mycket omtyckt<br />
händelse.<br />
Vid huvudingången byggdes<br />
förra hösten en terrass.<br />
Nu i vår har våra klienter sått<br />
blommor, som kommer att<br />
planteras ut åtminstone runt<br />
den här nya terrassen. Klienterna<br />
får själva vara med och<br />
inreda terrassen, och i början<br />
av sommaren ska vi ha<br />
invigningsfest på terrassen,<br />
berättar Maarit.<br />
Inredningen bidrar till den<br />
ljusa atmosfären<br />
Maarit Wik säger att atmosfären<br />
i servicecentret motsvarar<br />
mottot. Var och en vill<br />
bjuda den andra på en god<br />
dag. Atmosfären syns t.o.m.<br />
i inredningen och i måltidsutrymmena. Fräscha och välskötta<br />
blommor pryder matsalen. På olika ställen i centret skapar små<br />
inredningsdetaljer ett glatt intryck.<br />
Sandlundens åldringscenter består av tre avdelningar. I huvudbyggnaden<br />
verkar både servicehemmet, där varje klient har ett<br />
eget litet hem med en liten terrass, och åldringshemmet som erbjuder<br />
långtidsvård åt bäddpatienter. I en skild byggnad verkar<br />
demensenheten Roslunden, där man följer precis samma verksamhetsprincip<br />
som i själva huvudbyggnaden.<br />
Antalet klienter är sammanlagt ca 38. En del är intervallklienter,<br />
dvs. personer som behöver korttidsvård.<br />
Åldringscentret har 27 anställda.<br />
Marjo Luokkala<br />
- 12 -
Sandlundenissa eletään hyvää elämää joka päivä<br />
Sandlundenin vanhustenkeskuksessa Luodossa toimitaan hyvin<br />
yksinkertaisen teesin perusteella: hyvä elämä joka päivä.<br />
Hyvä elämä pitää sisällään vanhan totuuden; kohtele muita niinkuin<br />
toivot itseäsi kohdeltavan. Vanhustenkeskuksessa annetaan<br />
asiakkaalle oikeus vanheta arvokkaasti ja turvassa. Vanhusta<br />
kunnioitetaan ja hänen sanaansa kuunnellaan.<br />
Tärkein toimintatapamme on siinä, että haluamme tehdä kaikkemme,<br />
jotta vanhus voi tuntea itsensä arvokkaaksi ja merkitykselliseksi.<br />
Kohtelemme asiakkaitamme kunnioittavasti ja uskomme<br />
heidän itsemääräämisoikeuteensa, vanhustenkeskuksen<br />
johtaja Maarit Wik sanoo.<br />
Työskentelytapa perustuu asiakkaiden oman toimintakyvyn tukemiseen.<br />
Asiakkaat saavat hoitaa puutarhaa ja pihaa. Heille<br />
annetaan mahdollisuus askarteluun ja ulkoiluun. Viime kesänä<br />
pihamaalla tepasteli helmikanoja, tulevalle kesälle pihamaan aitaukseen<br />
tulee kaneja. Niitä paijataan, ruokitaan ja hoidetaan.<br />
Järjestämme silloin tällöin ”tee mitä haluat” –päiviä. Silloin käydään<br />
kaupassa, grillataan, tehdään mitä milloinkin. Se on hyvin<br />
suosittu tapahtuma.<br />
Sandlundenin Vanhustenkeskus koostuu kolmesta osastosta.<br />
Päärakennuksessa toimivat palvelukoti, jossa jokaisella asiakkaalla<br />
on oma pieni koti pienellä pihaterassilla maustettuna, ja<br />
pitkäaikaishoitoa tarjoava vanhainkoti vuodepotilaille. Erillisenä<br />
rakennuksena toimii Roslundin dementiayksikkö, jossa toimintaperiaate<br />
on aivan sama kuin itse päärakennuksessakin.<br />
Asiakkaita on yhteensä noin 38. Osa on intervalliasiakkaita, eli<br />
lyhytaikaista hoitoa tarvitsevia.<br />
Vanhustenkeskuksessa työskentelee 27 henkilöä.<br />
Marjo Luokkala<br />
Pääsisäänkäynnin luo rakennettiin viime syksynä terassi.<br />
Asiakkaamme ovat kylväneet kasveja nyt keväällä ja niitä istutetaan<br />
ainakin tämän uuden terassin yhteyteen. He saavat itse<br />
osallistua terassin sisustamiseen ja kesän kynnyksellä pidämme<br />
terassin avajaisjuhlan, Maarit kertoo.<br />
Valoisa ilmapiiri sisustuksellisestikin<br />
Maarit Wik sanoo palvelukeskuksen ilmapiirin olevan teesinsä<br />
mukainen. Jokainen haluaa tarjota toiselleen hyvän päivän. Ilmapiiri<br />
näkyy jopa sisustuksessa ja ruokailutiloissa. Tuoreet ja<br />
hyvinhoidetut kukat koristavan ruokailutilassa. Eri puolella keskusta<br />
on pienillä sisustuksellisilla yksityiskohdilla saatu aikaan<br />
iloinen ilme.<br />
HUVUDFÖRTROENDEMÄN<br />
PÄÄLUOTTAMUSMIEHET 2010-<strong>2011</strong><br />
Fackförbund<br />
ammattiliitto<br />
avtalsbranch<br />
sopimusala<br />
namn<br />
nimi<br />
telefon<br />
puhelin<br />
besöksadress<br />
käyntiosoite<br />
tid<br />
aika<br />
TEHY<br />
Tehyprotokollet<br />
Tehypöytäkirja<br />
Leena Asplund<br />
Kim Yli-Pelkola<br />
050-559 7794 Malmska Malmi<br />
gula paviljongen<br />
SUPER Akta/ Kvtes Miisu Holmbäck<br />
786 3429<br />
044-785 1693<br />
KTN/FKT Akta/ Kvtes,TS Ann-Sofie Larsson 044-785 1730<br />
JYTY Akta/Kvtes,TS Sixten Fagernäs 044-514 7283<br />
JUKO/FOSU<br />
Akta/Kvtes, TS<br />
från 1.8.11 Ukta/Ovtes Ralph Rönnqvist 044-785 1604<br />
Storgatan 4<br />
Isokatu 4 tisdagar/tiistaisin kl 12-16<br />
vardagar/arkisin kl 8-16<br />
vardagar/arkisin kl 8-16<br />
Storgatan 4<br />
Isokatu 4 vardagar/arkisin kl 8-16<br />
1.8.11 lähtien Läkta/LS Kimmo Kuisma 050-3210 193<br />
JHL<br />
Akta/Kvtes, TS<br />
Tim-Aka/Ttes<br />
Maria Holmstedt-<br />
Lehtinen<br />
Kari Viinikka<br />
786 3269<br />
044-298 4101<br />
786 3269<br />
044-558 7253<br />
Storgatan 4 må/ma och/ja to kl 8-16<br />
Isokatu 4 ti och/ja on/ke kl 12-16<br />
Storgatan 4<br />
Isokatu 4 fredagar/perjantaisin kl 7-14<br />
- 13 -
Muistineuvonta koottu Tornitaloon<br />
Pietarsaaren Tornitalossa on toiminut vuodenvaihteesta alkaen<br />
seniorikeskus.<br />
- Tiedon tulee olla helposti saatavilla, yhtä helposti kuin vaikkapa<br />
ostoskeskuksen neu von ta pisteessä. ”Matalan kynnyksen vastaanottomme”<br />
syntyi tarpeesta. On oltava paikka, jon ne voi vain pistäy<br />
tyä saamaan neuvoja, kertoo sosiaali- ja terveysviraston avohoi<br />
don osas to pääl lik kö Britt-Marie Herrgård.<br />
- Seniorikeskuksen avulla haluamme parantaa palvelujen saatavuutta<br />
ja seudun de men tia hoi don laatua, toteaa vanhushuollon<br />
avohoidon johtava muistineuvoja Kristine Ek.<br />
Uutena keskuksessa ovat mm. kanslisti, sijoittajakoordinaattori<br />
ja senioriohjaaja, jotka yh des sä muistineuvojan ja sosiaalityöntekijän<br />
kanssa tukevat, selvittävät ja neuvovat muistia, etu ja sekä<br />
tuki- ja asumismuotoja koskevissa asioissa. Lisäksi muistiasiakkaille<br />
on lääkärin vas taanotto. Keskuksen kohderyhmänä ovat yli<br />
65-vuotiaat kotona asuvat henkilöt.<br />
- Myös nuoremmat voivat ottaa yhteyden ollessaan huolestuneita<br />
oman tai jonkun lä hei sen sä muistin heikentymisestä. Lähetettä<br />
ei tarvita, vaan me selvitämme asiaa ja teemme sit ten arvion jatkoselvittelystä<br />
yhdessä geriatri Markku Kautiaisen kanssa, joka<br />
on paikalla kah tena iltapäivänä viikossa, Ek selittää.<br />
Osaamiskeskus<br />
Tarkoituksena on luoda muistisairauksien osaamiskeskus.<br />
- Yhdistymisen jälkeen toimintaa on täytynyt yhteensovittaa. Se<br />
sujuu parhaiten kaikkien ol lessa samassa paikassa. Viime vuonna<br />
toteutimme Hyvät käytännöt -hankkeen, jossa poi mittiin esiin<br />
eri kuntien parhaat menettelytavat ja tuolloin kehitettiin muun<br />
muassa muis ti neuvonnan malli.<br />
Vuosina 2006-2008 toteutettiin Alva-hanke, jonka eräs alaryhmä<br />
työskenteli yhteisen de men tiahoitomallin kehittämiseksi.<br />
- Sillä perustalla seisomme nyt. Useimmat nykyisistä muistineuvojista<br />
osallistuivat hank kee seen, kertoo Ek, joka on työskennellyt<br />
Pedersören kunnan kokoaikaisena muis ti neu vo ja n a vuodesta<br />
2003. Uudenkaarlepyyn muistineuvoja työskentelee osa-aikaisesti.<br />
Pie tar saa ressa on kaksi kokoaikaista muistineuvojaa ja toinen<br />
heistä huolehtii myös Luodon muis tineuvonnasta.<br />
- Työ on yksinäistä ja haasteellista, mutta nyt saamme tukea toisistamme<br />
kerran kuu kau des sa järjestettävien tapaamisten kautta.<br />
Keskuksen tavoitteena on tukea sairastuneita ja heidän omaisiaan<br />
sekä auttaa henkilöä asu maan omassa kodissaan mahdollisimman<br />
pitkään. Muistineuvojat tekevät kotikäyntejä, seu raavat sairauden<br />
kulkua ja antavat neuvoja esimerkiksi päiväkeskuksen ja<br />
lyhyt ai kais hoi don kautta järjestettävästä jaksohoidosta. Työn ytimessä<br />
ovat asiakas ja omaiset, mutta yh teistyötä tarvitaan myös<br />
osastojen, kotihoidon ja vastaanottojen henkilöstön välillä. Myös<br />
muul le henkilöstölle tarjotaan konsultointiapua ja koulutusta ja<br />
yhteiskunnalle ja yleisölle an netaan tietoa muistisairauksista.<br />
- Tapaamme vierailla esimerkiksi eläkeläisyhdistyksissä kertomassa<br />
muistisairauksista. Tie don lisääntyminen parantaa<br />
ymmärtämystä ja on tärkeää, että oireisiin suhtaudutaan tarkkaavaisesti<br />
eikä pidetä muistisairauksia vain luonnollisesti vanhemiseen<br />
kuuluvina. Nyt pää semme ehkä kiinni oireisiin entistä<br />
aikaisemmin, mikä on tärkeää, huomauttaa Ek.<br />
Lä hin seniorikeskus on Vaasassa, mutta sen rakenne on erilainen,<br />
koska kyse on suu rem mis ta yksiköistä.<br />
- Koska olemme pieni yksikkö, voi sama työntekijä huolehtia<br />
henkilön asioista siihen saak ka, kunnes muuhun asumispaikkaan<br />
muuttaminen tulee ajankohtaiseksi. Se on tur val li suus tekijä.<br />
Tornitalon vuokrasopimus on voimassa kaksi vuotta, joten se on<br />
tilapäinen ratkaisu. Muis ti neuvonnan malli on laadittu, mutta<br />
toiminnan tuleva sijainti ei ole vielä selvillä.<br />
- Vanhushuollossa on paljon tekeillä, muun muassa vuodeosastojen<br />
peruskorjaus, joten emme tie dä, vapautuuko tiloja myöhemmin<br />
jostain muualta, toteaa muistineuvoja Kristine Ek.<br />
Teksti: Ulla Linder<br />
- 14 -
Minnesrådgivning samlad i Tornhuset<br />
Sedan årsskiftet finns ett seniorcenter i Tornhuset<br />
i <strong>Jakobstad</strong>.<br />
– Det ska vara lätt att få tag på information, till<br />
exempel lika enkelt som vid en infopunkt i ett<br />
köpcenter. Vår ”lågtröskelmottagning” föddes<br />
av ett behov. Man ska bara kunna sticka sig in<br />
för att få råd, berättar Britt-Marie Herrgård,<br />
avdelningschef för öppna vården vid social och<br />
hälsovårdsverket.<br />
- Vi vill genom seniorcentret förbättra tillgången<br />
på tjänster och också kvaliteten inom demensvården<br />
inom regionen, säger Kristine Ek,<br />
ledande minnesrådgivare inom äldreomsorgens<br />
öppna vård.<br />
Nytt i centret är bland annat en kanslist, placeringskoordinator<br />
och seniorhandledare, som<br />
tillsammans med minnesrådgivare och socialarbetare<br />
stöder, utreder och ger råd och svar<br />
på frågor som rör minnet, förmåner, stöd- och<br />
boendeformer. Dessutom finns en läkarmottagning<br />
för minnesklienter. Målgruppen för<br />
centret är personer över 65 som bor hemma.<br />
- Också yngre personer kan kontakta oss om<br />
de är oroliga för sitt eget eller någon anhörigs<br />
försämrade minne. Man behöver ingen remiss,<br />
utan vi utreder och gör sedan bedömning om<br />
fortsatt utredning tillsammans med geriatriker<br />
Markku Kautiainen, som finns här på plats två<br />
eftermiddagar i veckan, förklarar Ek.<br />
Kompetenscentrum<br />
på avdelningar, hemvård och mottagningar.<br />
Konsulthjälp och skolning till annan personal<br />
erbjuds också, liksom information till samhället<br />
och allmänheten om minnessjukdomar.<br />
- Vi brukar besöka till exempel pensionärsföreningar<br />
för att berätta om minnesjukdomar.<br />
Ökad kunskap ger bättre förståelse och det är<br />
viktigt att folk är observanta på symptomen och<br />
inte ser minnessjukdomar som en naturlig del<br />
av åldrandet. Vi får kanske fatt på symptomen<br />
tidigare nu, vilket är viktigt, påpekar Ek.<br />
i Vasa finns närmaste seniorcenter, men det är<br />
uppbyggt på ett annat sätt eftersom det handlar<br />
om större enheter.<br />
- Eftersom vi är en liten enhet kan samma person<br />
sköta en persons angelägenheter tills det<br />
blir dags för annat boende. Det är en trygghetsfaktor.<br />
Hyreskontraktet för Tornhuset gäller i två år,<br />
det vill säga det är en tillfällig lösning. Inom<br />
minnesrådgivningen är modellen utarbetad,<br />
men var verksamheten i framtiden kommer att<br />
finnas är oklart<br />
- Det är mycket på gång inom äldrevården,<br />
med bland annat renovering av bädd-avdelningarna,<br />
så vi vet inte ifall utrymmen senare<br />
frigörs någon annanstans, säger minnesrådgivare<br />
Kristine Ek.<br />
Text: Ulla Linder<br />
Tanken är att bygga upp ett kompetenscentrum<br />
om minnessjukdomar.<br />
- Efter sammanslagningen behövde verksamheten<br />
samordnas. Det skedde smidigast när<br />
alla var på samma ställe. I fjol hade vi projektet<br />
”God Praxis” där man plockade fram det bästa<br />
från de olika kommunerna och då utvecklades<br />
bland annat modellen för minnesrådgivningen.<br />
Under åren 2006-08 pågick projektet ”Räls” varav<br />
en undergrupp jobbade med att utveckla en<br />
gemensam demensvårdsmodell.<br />
- Detta är den grund som vi nu står på, de flesta<br />
av de nuvarande minnesrådgivarna var med<br />
om projektet, berättar Ek, som arbetat heltid<br />
som minnesrådgivare i Pedersöre sedan 2003.<br />
I Nykarleby jobbar minnesrådgivaren deltid. I<br />
<strong>Jakobstad</strong> finns två minnesrådgivare på heltid<br />
och en av dem sköter även om Larsmo.<br />
- Arbetet är ensamt med många utmaningar<br />
men nu har vi stöd av varandra genom träffar<br />
en gång i månaden.<br />
Målet med centret är att stöda de som insjuknar<br />
och deras anhöriga samt bidra till att<br />
personen ska kunna bo hemma så länge som<br />
möjligt. Minnesrådgivarna gör hembesök och<br />
följer upp sjukdomsförloppet och ger råd om<br />
till exempel avlastning via dagcenter och korttidsvård.<br />
Kärnan i arbetet är klienten och anhöriga,<br />
men samarbete behövs även med personal<br />
- 15 -
Laboratorieskötaren gör<br />
också annat än tar prov<br />
Rita Kackur<br />
Folk ser bioanalytikern, när hon tar prov i laboratoriet. Provtagning<br />
är likväl bara en liten del av bioanalytikerns eller laboratorieskötarens<br />
arbete. En stor del av det arbete som görs i laboratoriet<br />
syns inte för utomstående.<br />
I laboratoriet vid Malmska arbetar sammanlagt 24 fast anställda,<br />
och för närvarande finns det fem vikarier. Överkemist Riitta<br />
Vaasjoki leder laboratoriet, sedan finns det tre sekreterare och<br />
resten av personalen hör till vårdpersonalen. Till personalen hör<br />
ytterligare tre laboratorieskötare som arbetar vid enheten i Nykarleby.<br />
Laboratoriet är ett s.k. mellanstort laboratorium.<br />
På provtagningen i laboratoriet vid Malmska tas i huvudsak<br />
blodprov. Laboratorieskötaren söker ett lämpligt ställe att sticka<br />
på och väljer provtagningsteknik så att provtagningen är så behaglig<br />
och smärtfri som möjligt för patienten.<br />
Sedan förbehandlas proven och analyseras på antingen det kemiska,<br />
hematologiska eller mikrobiologiska arbetsstället. Vid den<br />
fysiologiska arbetsstationen tar man hjärtfilm på patienterna, gör<br />
belastningsprov eller sätter på en holter, dvs. långtidsregistrering<br />
av hjärtat. I laboratoriet finns också en blodcentral.<br />
Beredskap också på natten<br />
Avdelningsskötaren på laboratoriet, Anne Hynynen, presenterar<br />
laboratoriets fascinerande värld på ett professionellt sätt. Även<br />
om arbetsplatsen är förhållandevis ny för henne, eftersom hon<br />
började arbeta i <strong>Jakobstad</strong> vid årsskiftet, har hon tidigare erfarenhet<br />
från Vasa, Karleby och Seinäjoki.<br />
- En vanlig dag börjar kl. 7 på morgonen, då nästan alla laboratorieskötare<br />
som har arbetsskift går runt på sjukhusets olika<br />
avdelningar. Under tiden analyserar någon kontrollprov med<br />
analysatorerna för att försäkra sig om att apparaterna fungerar<br />
och är klara för användning. Kontrollerna är en viktig del av det<br />
dagliga kvalitetsarbetet, som ska garantera att resultaten är riktiga.<br />
Att garantera patientsäkerheten och att producera resultat<br />
av hög kvalitet i rätt tid åt kunderna är vår viktigaste uppgift, berättar<br />
Hynynen.<br />
Laboratoriet tar emot kunder fr.o.m. halv åtta. I början av veckan<br />
och på förmiddagarna är det alltid mest rusning. På de stressigaste<br />
dagarna tar vi emot i medeltal 200 kunder.<br />
Laboratoriet är öppet vardagar kl. 7-15, och dessutom har två<br />
personer jour på kvällar och veckoslut. Nattetid fungerar beredskapen<br />
hemifrån mellan kl. 20 och 7, då den som har nattskift<br />
kommer när hon blir kallad.<br />
Processen börjar med provtagning<br />
Kunderna som kommer till laboratoriet tas alltid emot med remiss<br />
från antingen den offentliga sjukvården eller en privat läkare.<br />
Sekreteraren på mottagningen kontrollerar att remissen<br />
finns på datorn och ger kunden en lapp med en streckkod, som<br />
innehåller alla väsentliga data för provtagningen och undersökningen.<br />
Provtagningen är den enda patient-kundkontakten som<br />
laboratorieskötaren har. Även om den inte tar lång stund, behövs<br />
det på det här området goda färdigheter att bemöta människor.<br />
Det finns olika rör för olika undersökningar, därför kan man<br />
ta ett blodprov i många olika rör. I en del rör ska det finnas ett<br />
ämne som hindrar blodet från att koagulera, i andra ett ämne<br />
som främjar koaguleringen. Somliga rör ska vara kalla, andra ska<br />
skyddas för ljus efter provtagningen. Ibland kan man utföra flera<br />
olika undersökningar med blod från samma provrör.<br />
Från provtagningen överförs blodet via olika faser till analysatorerna,<br />
som ger det slutliga resultatet. Laboratorieskötaren bedömer<br />
alltid resultatets tillförlitlighet innan svaret ges.<br />
Bakteriernas mikroskopiska värld<br />
En värld för sig är den mikrobiologiska arbetsstationen, där man<br />
bl.a. gör bakterieodlingar. Laboratorieskötare Rita Kackur visar<br />
hur bakterien visar sig i odlingskärlet. På ett jämnt underlag syns<br />
någon slags växtlighet.<br />
- Det här arbetet görs i stor utsträckning med ögonmått. Ibland<br />
kan också lukten avslöja vilken bakterie det är frågan om, säger<br />
Kackur. Olika bakterier identifieras med olika test.<br />
På den mikrobiologiska avdelningen undersöks samtidigt vilken<br />
antibiotika som biter på vilken bakterie.<br />
Man kunde föreställa sig att den som undersöker bakterier och<br />
virus måste ha skyddskläder. Rita Kackur har likväl alldeles normala<br />
sköterskekläder, och någon speciell skyddshalare eller andningsskydd<br />
behövs inte.<br />
- När man behandlar proven rätt, är arbetet nog säkert. Dessutom<br />
undersöker vi endast de s.k. vanligaste bakterierna, medan<br />
speciellt smittofarliga prover sänds till ett större laboratorium för<br />
undersökning, berättar Kackur.<br />
Blod undersöks med analysator<br />
På den hematologiska arbetsstationen undersöks blodbilden,<br />
utförs koaguleringsundersökningar, analyseras sänkan och syrabasbalansen<br />
i blodet. Här görs arbetet med analysatorer, och resultatet<br />
kommer direkt till användaranslutningen och överförs<br />
därifrån till den som beställt undersökningen, dvs. vanligen läkaren.<br />
- En del speciellt avvikande resultat meddelas dessutom per<br />
telefon. Det finns särskilda anvisningar i laboratoriet för resultat<br />
som man måste ringa om; då ringer man omedelbart upp den<br />
som beställt undersökningen, säger Anne Hynynen.<br />
Bredvid den hematologiska arbetsstationen finns blodcentralen,<br />
där man upprätthåller ett blodförråd som motsvarar sjukhusets<br />
behov. Härifrån utdelas blodpåsar till avdelningarna då patienter<br />
behöver en blodtransfusion. Det här kräver likväl egna laboratorieundersökningar,<br />
för innan man kan ge blod åt en patient,<br />
måste man mycket noggrant kontrollera både blodgrupp och<br />
blodgruppsantikroppar och dessutom försäkra sig om att det är<br />
rätt blod med ett lämplighetstest.<br />
Bioanalytikerns arbete är mycket omväxlande, förutom arbetet i<br />
laboratoriet gör laboratorieskötarna också hembesök vid behov,<br />
tar prov på servicehemmens invånare och arbetar vissa dagar på<br />
provtagningsställen som hör till hälsocentralen i regionen.<br />
Anne Hynynen berättar att patientkontakterna piggar upp det<br />
annars ganska tekniska arbetet. I bioanalytikerns arbete behövs<br />
både färdigheter i kundbetjäning, sociala färdigheter och tekniskt<br />
kunnande som kräver flinka fingrar, omsorgsfullhet och<br />
exakthet, säger Hynynen.<br />
Marjo Luokkala<br />
- 16 -
Näytteenotto vain osa<br />
laboratoriohoitajan työtä<br />
Anne Hynynen<br />
Ihmiset näkevät bioanalyytikon, kun hän ottaa näytteitä laboratoriossa.<br />
Näytteenotto on kuitenkin vain pieni osa siitä, mitä bioanalyytikon<br />
eli tutummin laboratoriohoitajan ammattiin kuuluu.<br />
Suuri osa laboratorioissa tehtävästä työstä on ulkopuolisille näkymätöntä.<br />
Malmin laboratoriossa työskentelee yhteensä 24 vakituista<br />
henkilöä, ja sijaisia on tällä hetkellä viisi. Laboratoriota johtaa<br />
ylikemisti Riitta Vaasjoki, sihteereitä on kolme ja loput henkilökunnasta<br />
ovat hoitohenkilöstöä. Lisäksi henkilökuntaan kuuluu<br />
kolme Uudenkaarlepyyn yksikössä työskentelevää laboratoriohoitajaa.<br />
Laboratorio kuuluu ns. keskisuurten laboratorioiden<br />
joukkoon.<br />
Malmin laboratorion näytteenotossa otetaan pääasiassa verinäytteitä.<br />
Laboratoriohoitaja valitsee sopivan pistokohdan ja näytteenottotekniikan<br />
siten, että näytteenotto on mahdollisimman<br />
miellyttävä ja kivuton kokemus potilaalle.<br />
Tämän jälkeen näytteet esikäsitellään ja analyysi tehdään joko<br />
kemian, hematologian tai mikrobiologian työpisteellä. Fysiologian<br />
työpisteessä asiakkaalta otetaan sydänfilmi, tehdään rasituskoe<br />
tai asennetaan holtteri eli sydämen pitkäaikaisrekisteröinti.<br />
Laboratoriossa on myös verikeskus.<br />
Yölläkin ollaan valmiudessa<br />
Laboratorion osastonhoitaja Anne Hynynen esittelee laboratorion<br />
mielenkiintoista maailmaa ammattitaitoisin ottein. Vaikka<br />
työpaikka on hänelle verrattain uusi, hän aloitti Pietarsaaressa<br />
vuoden alussa, on hänellä aikaisempaa kokemusta Vaasasta,<br />
Kokkolasta ja Seinäjoelta.<br />
Normaali päivä alkaa klo 7 aamulla, jolloin lähes kaikki vuorossa<br />
olevat laboratoriohoitajat lähtevät kiertämään sairaalan osastot.<br />
Sillä aikaa joku analysoi kontrollinäytteet analysaattoreilla<br />
varmistaakseen, että laitteet toimivat ja ovat käyttövalmiina.<br />
Kontrollit ovat tärkeä osa jokapäiväistä laatutyötä, jolla taataan<br />
tulosten oikeellisuus. Potilasturvallisuuden takaaminen ja korkeatasoisten<br />
tulosten tuottaminen oikea-aikaisesti asiakkaille on<br />
meidän tärkein tehtävämme, Hynynen kertoo.<br />
Laboratorio aukeaa asiakkaille puoli kahdeksalta. Alkuviikosta ja<br />
aamupäivisin on aina ruuhkaisinta aikaa. Keskimäärin kiireisimpinä<br />
päivinä asiakkaita on noin 200.<br />
Laboratorio on auki arkisin klo 7-15, minkä lisäksi iltaisin ja viikonloppuisin<br />
päivystetään kahden henkilön voimin. Yöaikana<br />
toimii varallaolovalmius kotoa käsin iltakahdeksasta aamuseitsemään,<br />
jolloin yövuorolainen tulee paikalle kutsuttaessa.<br />
näytteenottoa ja tutkimuksen suorittamista varten. Näytteenotto<br />
on laboratoriohoitajalle ainoa potilas-asiakaskontakti. Vaikka se<br />
on hyvin lyhytkestoinen, vaaditaan alalla hyviä vuorovaikutustaitoja.<br />
Eri tutkimuksia varten on omat putkensa, siksi saatetaan ottaa<br />
verinäyte moneen eri putkeen. Jossakin pitää olla veren hyytymistä<br />
estävää ainetta, jossakin hyytymistä edistävää ainetta. Joku<br />
putki pitää olla kylmä, joku pitää suojata valolta näyttenoton jälkeen.<br />
Joskus yhdestä ainoasta putkesta voidaan tehdä useita eri<br />
tutkimuksia.<br />
Näytteenotosta veri siirtyy eri vaiheiden kautta analysaattoreihin,<br />
joista lopullinen tulos saadaan. Laboratoriohoitaja arvioi aina tuloksen<br />
luotettavuuden ennen vastaamista.<br />
Bakteerien mikroskooppinen maailma<br />
Oma maailmansa on mikrobiologian työpiste, jossa tehdään mm.<br />
bakteeriviljelyjä. Laboratoriohoitaja Rita Kackur näyttää miten<br />
bakteeri näyttäytyy viljelymaljassa. Tasaisella alustalla näkyy tietynlaista<br />
kasvustoa.<br />
Tätä työtä tehdään pitkälti silmämääräisesti. Joskus hajukin paljastaa,<br />
mistä bakteerista ehkä on kyse, Kackur sanoo. Eri bakteerit<br />
tunnistetaan eri testeillä.<br />
Mikrobiologian työosastolla tutkitaan samalla, mikä antibiootti<br />
puree mihinkin bakteeriin.<br />
Voisi kuvitella, että bakteerien ja virusten kanssa työskennellessä<br />
pitää tutkijalla olla suojavarusteet. Rita Kackurilla on kuitenkin<br />
ihan normaalit hoitajan työvaatteet eikä erityistä suojahaalaria<br />
tai hengityssuojainta tarvita.<br />
Kun näytteitä käsittelee oikein, on työ kyllä turvallista. Lisäksi<br />
me tutkimme ainoastaan ns. tavallisimpia bakteereja ja erityisen<br />
tartuntavaaralliset näytteet lähetetään suurempaan laboratorioon<br />
tutkittaviksi, Kackur kertoo.<br />
Veri tutkitaan analysaattorilla<br />
Hematologian työpisteellä tutkitaan verenkuva, tehdään hyytymistutkimuksia,<br />
analysoidaan senkka ja veren happo-emästasapaino.<br />
Täällä työ tehdään analysaattoreilla, joista vastaus saadaan<br />
suoraan käyttöliittymään ja siirretään siitä tilauksen lähettäjälle<br />
eli useimmiten lääkärille.<br />
Jotkut erityisen poikkeavat tulokset ilmoitetaan lisäksi puhelimella.<br />
Soitettavista tuloksista laboratoriossa on erityisohjeet; tutkimuksen<br />
tilaajalle soitetaan välittömästi, Anne Hynynen sanoo.<br />
Hematologian työpisteen vierestä löytyy puolestaan verikeskus,<br />
jossa pidetään yllä sairaalan tarpeita vastaava verivarasto ja jaetaan<br />
osastoille verensiirtoa tarvitsevien potilaiden veripussit. Tämäkin<br />
vaatii kuitenkin omat laboratoriotutkimukset, sillä ennenkuin<br />
verta voidaan potilaalle antaa, täytyy tutkia hyvin tarkkaan<br />
sekä veriryhmä että veriryhmävasta-aineet ja lisäksi varmistaa<br />
sopiva veri sopivuuskokeella.<br />
Bioanalyytikon työ on hyvin vaihtelevaa, laboratoriossa tehtävän<br />
työn lisäksi laboratoriohoitajat tekevät myös tarvittaessa kotikäyntejä,<br />
ottavat näytteitä palvelukotien asukkailta ja työskentelevät<br />
tiettyinä päivinä alueterveyskeskusten näytteenottopisteissä.<br />
Anne Hynynen kertoo, että potilaskontaktit elävöittävät muutoin<br />
melko teknistä työtä. Bioanalyytikon työssä korostuukin sekä<br />
asiakaspalvelu- ja vuorovaikutustaidot että tekninen osaaminen<br />
ja siinä tarvittavat kädentaidot, huolellisuus ja tarkkuus, Hynynen<br />
sanoo.<br />
Marjo Luokkala<br />
Prosessi alkaa näytteenotosta<br />
Laboratorioon saapuva asiakas otetaan aina vastaan joko julkisen<br />
terveydenhuollon tai yksityislääkärin lähetteellä. Vastaanotossa<br />
istuva sihteeri tarkistaa, että lähete on atk:lla ja antaa asiakkaalle<br />
viivakoodein varustetun lapun, jossa on kaikki oleellinen tieto<br />
- 17 -
Allegro-kampus<br />
kaupungin sydämessä<br />
Allegro-korttelin on määrä valmistua syksyllä 2012. Tähän<br />
mennessä sinne ovat muut ta neet vasta musiikkioppilaitokset<br />
ja liikeosan yritykset. Vaikka kampuksen keskellä on vielä ra -<br />
kennustyömaa, on siellä valoisan ja hienon näköistä eikä ympäristöstä<br />
voi olla vai kut tu mat ta.<br />
Kampukselle sijoittuvat Pietarsaaren seudun musiikkiopisto,<br />
ammattikorkeakoulu Novia, Åbo Akademin lastentarhanopettajakoulutus,<br />
Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulu sekä<br />
Yrkesakademin i Österbotten. Opetusaloihin sisältyy siis runsaasti<br />
musiikkia, mutta myös kuvataidetta, muotoilua ja media<br />
kulttuuria, kansainvälistä kauppaa ja matkailua. Toiminnot<br />
ryhmitellään kolmen uu del leen löydetyn, 1700-luvulta peräisin<br />
olevan kadun varrelle ja kaikilla kou lu tus yk si köil lä on oma ”koti”<br />
ja sisäänkäynti.<br />
Suomenruotsalaista musiikkikoulutusta<br />
Kampuksen musiikkitalosta tulee kaiken ikäisille suunnatun<br />
suomenruotsalaisen mu siik ki kou lutuksen keskus, jossa eri oppilaitoksilla<br />
on sekä yhteisiä että erillisiä tiloja.<br />
-Täällä voi periaatteessa viettää koko elämänsä: vauvamuskarissa<br />
kolmen kuukauden iäs tä alkaen, sitten oppilaana ja opiskelijana<br />
ja lopuksi opettajana, toteaa musiikkiopiston vt. reh tori Bo-Anders<br />
Sandström nauraen.<br />
Musiikkiopiston pääsisäänkäynti tulee Isollekadulle, josta saavutaan<br />
Museoviraston suo je le massa, vuonna 1797 valmistuneessa<br />
Lindskogin talossa sijaitseviin kanslia- ja hal lin to ti loi hin. Entisöinnissä<br />
on palautettu esiin vuoden 1835 tulipalon jälkeinen<br />
alkuperäinen vä ri tys. Lisäksi eräissä huoneissa on näkyvissä esimerkiksi<br />
alkuperäiset kauniit kattokoristeet. Tä hän mennessä<br />
Bo-Anders Sandström<br />
musiikkioppilaitoksista on tiloihin muuttanut vasta musiikkitalo.<br />
-Emme saaneet musiikkiopistolle suurempia tiloja, mutta ne on<br />
suunniteltu paremmin kuin ai kaisemmat tilat. Muutto ja tiloihin<br />
asettuminen vei yli kuukauden – oli todella työlästä saa da kaikki<br />
alkuun hiihtoloman jälkeen, joten emme ole jaksaneet vielä<br />
järjestää avoi mien ovien päivää. Se pidetään varmaankin vasta<br />
syksyllä, Sandström toteaa.<br />
Useimmat opetustilat sijaitsevat 1930-luvulta peräisin olevassa<br />
osassa. Jotkut niistä on ra ken nettu ”box in box” -menetelmällä,<br />
toisin sanoen huoneen sisälle on pystytetty paksut ää nieristetyt<br />
seinät. Ratkaisu on kallis ja sen vuoksi vain tietyt huoneet, esimerkiksi<br />
kirk ko ur kuhuone, on rakennettu siten että äänivuoto<br />
on mahdollisimman vähäistä.<br />
-Parhaillaan säädetään esimerkiksi tuulettimia, joista kuuluu vielä<br />
liikaa ääntä, mutta niitä tar vitaan, jotta rakennuspöly ei aiheuta<br />
haittaa. Säädöt jatkuvat vielä noin vuoden ajan, ään tä ei saa<br />
vuotaa sisään eikä ulos.<br />
Isonkadun puolelle rakennetaan vielä rytmitalo, jossa on muun<br />
muassa konserttisaleihin lii te tyt äänitysstudiot. Muihin hightechhuoneisiin<br />
kuuluu esimerkiksi teorialaboratorio sävel ta pailua ja<br />
teoriaa varten.<br />
- Teoria on edelleenkin yhtä vaikeaa, mutta näin siitä tulee hauskempaa,<br />
toteaa Sand ström ja näyttää sitten uutta hissiä.<br />
-Siitä on suuri apu instrumenttien siirtämisessä, johon joudutaan<br />
usein – hissiin mahtuu nyt jo pa flyygeli.<br />
Konserttisaleja ja ravintola yleisölle<br />
Kampuksen myötä konserttiolosuhteet parantuvat huomattavasti.<br />
Kampuksen sydämessä si jaitsevaan konserttisaliin mahtuu noin<br />
400 henkeä. Toistaiseksi salin paikalla on vain va let tu näyttämön<br />
pohja. Salin viereen tulee ravintola, joka on auki myös yleisölle.<br />
Rotunda- eli kamarimusiikkisalista tulee noin sadan hengen kokoussali<br />
ja sen akustiikka soveltuu myös konsertteihin. Lisäksi<br />
torin puoleisen, vuodelta 1910-peräisin olevan jugend-osan pienessä<br />
lehterillisessä kamarimusiikkisalissa on tilat 60 hengelle.<br />
Korttelin 26 000 neliömetrin rakennuttajana toimii Åbo Akademin<br />
säätiö/Fastighets Ab Magnum Kiinteistö Oy, arkkitehti on<br />
Roger Wingren.<br />
- Kaupunki vain vuokraa tilat, rahallisen panostuksen on tehnyt<br />
Åbo Akademin säätiö – eri tyi sesti konserttitalo on syntynyt<br />
rahastovarojen ja yksityisten lahjoitusten avulla. Suuren pa -<br />
nostuksen eräänä syynä ovat ammatilliset koulutusalat, mikä on<br />
hyvä asia koko kau pun gin kannalta, huomauttaa vt. rehtori Bo-<br />
Anders Sandström ja lisää:<br />
- Muutto oli työläs, mutta olemme erittäin iloisia siitä, että olemme<br />
nyt täällä. Puolentoista vuoden eva kossa olon jälkeen se tuntuu<br />
todella ylelliseltä.<br />
Teksti: Ulla Linder<br />
- 18 -
Campus<br />
Allegro<br />
Kvarteret<br />
Allegro ska<br />
stå klart hösten 2012.<br />
Hittills är det endast musikutbildningarna<br />
och företagen i den kommersiella<br />
delen som flyttat in. Trots att mitten<br />
av campus ännu utgörs av en byggarbetsplats, är det<br />
ljust och fint och man kan inte annat än låta sig imponeras.<br />
i hjärtat<br />
av<br />
tan<br />
s<br />
Inom campus kommer <strong>Jakobstad</strong>snejdens musikinstitut, Yrkeshögskolan<br />
Novia, Åbo Akademis barnträdgårdslärarutbildning,<br />
Mellersta Österbottens yrkeshögskola samt Yrkesakademin i<br />
Österbotten att samsas. Det blir mycket musik, men också bildkonst,<br />
formgivning och mediakultur, internationell handel och<br />
turism. Verksamheterna blir grupperade kring tre återupptäckta<br />
1700-talsgator och alla utbildningsenheter kommer att ha en<br />
egen hemvist med egen ingång.<br />
Finlandssvensk musikutbildning<br />
Musikhuset i Campus blir ett centrum för finlandssvensk musikutbildning<br />
för alla åldrar, med både gemensamma och skilda<br />
utrymmen för de olika utbildningarna.<br />
- Man kan i princip tillbringa hela livet här: babyrytmik från tre<br />
månader, sen som elev och studerande och till sist lärare, konstaterar<br />
musikinstitutets tf rektorn Bo-Anders Sandström och<br />
skrattar.<br />
Huvudingången för musikinstitutet blir från Storgatan, där man<br />
kommer in till kansli och administration i det museiskyddade<br />
Lindskogska huset från 1797. I restaureringen har originalfärgsättningen<br />
från efter branden 1835 tagits fram. I vissa rum kan<br />
man också se till exempel de ursprungliga vackra takutsmyckningarna.<br />
Tillsvidare är det endast musikhuset, som flyttat in av<br />
utbildningarna.<br />
- Vi fick inte större ytor för musikinstitutet, men de är bättre planerade<br />
än förr. Flytten och att få allt att fungera igen tog över en<br />
månad – det var jättejobbigt att få allt igång efter sportlovet, så<br />
vi har inte orkat ordna öppet hus ännu, jag tror det blir först till<br />
hösten, konstaterar Sandström.<br />
De flesta undervisningsutrymmena finns i delen från 1930-talet.<br />
Vissa är byggda med ”box in box”- metoden, det vill säga, med<br />
ljudisolerade tjocka väggar inne i det befintliga rummet. Lösningen<br />
är dyr och därför är det enbart vissa rum, till exempel<br />
rummet med kyrkoorgeln som byggts så att ljudläckaget är så<br />
litet som möjligt.<br />
- Som bäst pågår justeringar, till exempel av ventilationsfläktarna,<br />
som för tillfället ännu har för mycket ljud, men behövs för<br />
att byggdammet inte ska störa. Justeringarna kommer att pågå i<br />
cirka ett år ännu, det ska inte få läcka ljud varken in eller ut.<br />
rum med<br />
”hightech” är till<br />
exempel teorilabbet för<br />
tonträff och teori.<br />
- Teorin är lika svår än, men blir roligare<br />
såhär, konstaterar Sandström och förevisar<br />
sen den nya hissen.<br />
- Den blir en stor hjälp i flytten av instrument, vilket vi ofta får<br />
göra – till och med en flygel får plats i hissen nu.<br />
Konsertsalar och restaurang för allmänheten<br />
Med tanke på konserter förbättras förhållandena avsevärt med<br />
Campus. Cirka 400 personer får plats i den nya konsertsalen i<br />
hjärtat av campus, som tillsvidare endast består av ett gjutet orkesterbotten.<br />
Bredvid salen kommer en restaurang att finnas, som<br />
också blir öppen för allmänheten. Rotunda- eller kammarmusiksalen<br />
blir en kongressal för cirka hundra personer och byggs med<br />
akustik som också gör den lämplig för konserter. I Jugenddelen<br />
från 1910 som vetter mot torget, finns dessutom utrymme för<br />
sextio personer i en liten kammarmusiksal med läktare.<br />
Det är stiftelsen för Åbo Akademi/Fastighets Ab Magnum Oy<br />
som är byggherre för kvarterets 26 000 kvadratmetrar, arkitekt<br />
är Roger Wingren.<br />
- Staden enbart hyr utrymmen, det är stiftelsen vid Åbo Akademi<br />
som satsat pengarna - speciellt konserthuset har kommit till med<br />
hjälp av fondpengar och privata donationer. En orsak till att det<br />
satsats stort är yrkesutbildningarna, vilket är en bra sak för hela<br />
staden, påpekar tf rektorn Bo-Anders Sandström och tillägger<br />
- Det var ett stort jobb att flytta, men vi är jätteglada över att vara<br />
här nu. Efter en exil på ett och ett halvt år känns det verkligen<br />
lyxigt.<br />
Text: Ulla Linder<br />
Ett rytmhus kommer ännu att byggas mot Storgatan, med bland<br />
annat inbandningstudios kopplade till konsertsalarna. Andra<br />
- 19 -
Centralen för interna stödtjänster<br />
är en del av tekniska sektorn<br />
Köksverksamheten förändras, men köken blir kvar<br />
Den organisation som är underställd tekniska nämnden är nuförtiden<br />
uppdelad på två olika centraler. Tekniska verket heter<br />
numera Centralen för tekniska tjänster, och den omfattar planläggnings-,<br />
mätnings- och kommunaltekniska avdelningen. Den<br />
andra, parallella organisationen heter Centralen för interna stödtjänster,<br />
och den handhar utrymmesförvaltning (f.d. tekniska<br />
verkets husavdelning), städtjänster, kosthåll och IT-tjänster. Allt<br />
det här hör till tekniska sektorn, och som sektorchef fungerar<br />
tekniska direktören Heimo Toiviainen.<br />
Kosthållet genomgår som bäst en kraftig utveckling som går ut på<br />
att dels förbättra matens kvalitet dels effektivera verksamheten. I<br />
den nya köksstrategin föreslås att verksamheten omorganiseras<br />
så att antalet tillredningskök minskar.<br />
Det finns för närvarande 10 fördelningskök och 10 tillredningskök<br />
inom daghems- och skolsektorn i staden. Förutom de här<br />
hör också tillredningsköken vid Malmska och Björkbacka servicehem<br />
till kosthållet.<br />
Förslaget är att antalet fördelningskök inom dagvårds- och<br />
skolsektorn ska öka till 15 och antalet tillredningskök ska skäras<br />
ner till 5. Köket på Björkbacka kommer att genomgå en stor<br />
renovering för att sedan förbli tillredningskök, liksom köket vid<br />
Malmska, som dessutom börjar tillreda portioner för det behov<br />
som finns inom hemservice. Ändringen ska genomföras stegvis<br />
under de följande 3–4 åren.<br />
– En del stadsbor fruktar att kvaliteten på maten kommer att<br />
försämras i fördelningsköken. Det stämmer inte alls. Kvaliteten<br />
kommer att förbli åtminstone lika hög, den kan t.o.m. förbättras.<br />
Ett fördelningskök är fortfarande ett kök, precis som hittills. Det<br />
kommer att lukta mat där, för man ska koka potatis, ris och makaroner<br />
och tillreda sallader där. Den enda förändringen är att<br />
huvudrätten, t.ex. köttsåsen, soppan eller frestelsen, tillreds i tillredningsköket<br />
och hämtas med distributionsbil i transportkärl<br />
till fördelningsköket, säger Toiviainen.<br />
Under senare tid har det pågått en livlig diskussion om färdigmat<br />
och tillsatsämnen i maten. Enligt Toiviainen har man i skolköken<br />
serverat färdigmat två dagar under varje sjuveckorsperiod. Nu<br />
kommer det här att förändras och användningen av färdigmat<br />
upphör helt.<br />
Motiverade anställda inom städsektorn<br />
Städtjänsterna omfattar numera ungefär hälften av städningen<br />
på Malmska. Också den andra halvan, dvs. städningen av avdelningarna<br />
på Malmska, övergår om 1½ år från stadens social- och<br />
hälsovårdsverk till Centralen för interna stödtjänster, som är underställd<br />
sektionen för interna stödtjänster och tekniska nämnden.<br />
I dag har Centralen för interna stödtjänster sammanlagt 90<br />
städare.<br />
Ett problem inom städtjänsterna är den höga sjukfrånvaron.<br />
Förslitning och symtom i stöd- och rörelseorganen är vanliga.<br />
Inom städsektorn är personalens medelålder hög, och anställda<br />
som inledde sin arbetskarriär för 25-30 år sedan med obekväma<br />
arbetsställningar och enkla redskap får nu symtom av sitt långa<br />
slit. Som tur är har arbetsredskapen och ergonomin väsentligt<br />
förbättrats.<br />
Heimo Toiviainen<br />
Städsektorn lever på sätt och vis hela tiden. Fastigheter byggs,<br />
köps, säljs och renoveras. Enligt Toiviainen har städverksamheten<br />
dimensionerats så att den är effektiv, och genom produktivitet<br />
och effektivitet kan man kämpa mot privatisering. Dimensionering,<br />
allt bättre arbetsredskap och en yrkeskunnig och motiverad<br />
personal är en slagkraftig kombination.<br />
För länge sedan, när arbetet dimensionerades, var det många som<br />
blev förnärmade. Man upplevde att dimensioneringen i timmar<br />
och minuter tog på yrkesstoltheten. Nu har man redan vant sig<br />
vid dimensioneringen och det hela fungerar mycket bra.<br />
Heimo Toiviainen är övertygad om att personalen inom stadens<br />
städverksamhet är professionellare och mer motiverad än privata<br />
firmor.<br />
Städningen är en viktig stödtjänst för dem som använder stadens<br />
utrymmen, och stadens lokalvårdare är medvetna om det. Vår<br />
styrka är att här inom tekniska sektorn, liksom inom stadens offentliga<br />
service i allmänhet, utförs ett synnerligen betydelsefullt<br />
arbete, säger Toiviainen.<br />
Den yta som ska städas uppgår till sammanlagt 69 000 m2 . Städarna<br />
klarar av 192 m 2 per timme.<br />
Utrymmesförvaltningen eller f.d. husavdelningen förvaltar 100<br />
byggnader. Utrymmesförvaltningen har som uppgift att äga, administrera,<br />
hyra ut och fungera som disponent för utrymmena.<br />
IT-tjänsterna har hand om stadens interna IT-nät. Enheten ska<br />
sköta om datatekniken i 70 fastigheter, ca 1500 datorer och 50<br />
servrar.<br />
Marjo Luokkala<br />
- 20 -
Sisäinen tukipalvelukeskus on<br />
osa teknistä toimialaa<br />
Eineksistä ja ruuan lisäaineista on niin ikään keskusteltu viime<br />
aikoina kovin kiivaasti. Eineksiä on koulukeittiöissä Toiviaisen<br />
mukaan syöty jokaisen 7 viikon jakson aikana kahtena päivänä.<br />
Nyt tämä tulee muuttumaan ja einesten käyttö päättyy kokonaan.<br />
Siivoustoimessa motivoitunutta väkeä<br />
Siivouspalveluihin on tullut mukaan noin puolet Malmin siivouksesta.<br />
Myös toinen puoli eli Malmin osastojen siivous siirtyy<br />
puolentoista vuoden kuluttua kaupungin sosiaali- ja terveysvirastosta<br />
teknisen lautakunnan ja sisäisten tukipalvelujen jaoston<br />
alaiseen sisäiseen tukipalvelukeskukseen. Yhteensä siivoojia sisäisessä<br />
tukipalvelukeskuksessa on tällä hetkellä 90.<br />
Siivouspalvelujen ongelmana on suuri sairauspoissaolojen määrä.<br />
Tuki- ja liikuntaelinten kulumista ja oireita on paljon. Siivoussektorilla<br />
henkilöstön keski-ikä on korkea ja 25-30 vuotta sitten<br />
raskaissa työasennoissa ja alkeellisilla työvälineillä tehty rivakka<br />
työ on nyt ilmeisesti aiheuttamassa oireilua. Onneksi työvälineet<br />
ja ergonomia ovat parantuneet olennaisesti.<br />
Keittiötoiminta muuttuu, mutta keittiöt pysyvät paikoillaan<br />
Teknisen lautakunnan alainen organisaatio on nykyisin jakautunut<br />
kahteen palvelukeskukseen. Enää ei ole olemassa teknistä<br />
virastoa vaan tekninen palvelukeskus, johon kuuluvat kaavoitus-,<br />
mittaus- ja kunnallistekninen osasto. Toinen rinnakkainen organisaatio<br />
on sisäinen tukipalvelukeskus, joka pitää sisällään neljä<br />
palvelualuetta: Tilahallinnon (entinen teknisen viraston taloosasto),<br />
siivouspalvelut, ruokapalvelut sekä IT-palvelut. Kaikki<br />
nämä kuuluvat tekniseen toimialaan ja toimialajohtajana toimii<br />
tekninen johtaja Heimo Toiviainen.<br />
Ruokapalveluita kehitetään parhaillaan voimakkaasti sekä ruuan<br />
laadun että toimintojen tehokkuuden suhteen. Uudessa keittiöstrategiassa<br />
ehdotetaan toimintoja järjestettäväksi uudelleen siten,<br />
että valmistuskeittiöiden määrä pienenee.<br />
Tällä hetkellä kaupungin päiväkoti- ja koulusektorin puolella on<br />
10 jakelukeittiötä ja 10 valmistuskeittiötä. Näiden lisäksi ruokapalveluihin<br />
kuuluu Malmin ja Koivurinteen palvelukodin valmistuskeittiöt.<br />
Ehdotus on, että päiväkoti- ja koulusektorilla jakelukeittiöiden<br />
määrä nostetaan 15:een ja valmistuskeittiöiden määrä lasketaan<br />
5:een. Koivurinteen keittiöön on tulossa suuri remontti ja se pysyisi<br />
valmistuskeittiönä, samoin pysyy Malmin keittiö, jonne siirtyy<br />
annosten valmistaminen kotipalvelun tarvetta varten. Muutos<br />
tehtäisiin vaiheittain seuraavien 3-4 vuoden aikana.<br />
- Osa kansalaisista pelkää, että ruuan laatu huononisi jakelukeittiöissä.<br />
Tämähän ei todellakaan pidä paikkaansa. Laatu ihan<br />
varmasti pysyy vähintäänkin yhtä hyvänä, voi jopa parantua.<br />
Ja jakelukeittiö pysyy keittiönä ihan kuten tähänkin asti. Siellä<br />
keitetään perunat, riisit ja makaronit, valmistetaan salaatit tarjoilukuntoon<br />
ja siellä tuoksuu ruoka. Ainoa muutos on, että pääruoka,<br />
esimerkiksi lihakastike, keitto tai laatikkoruoka, tehdään<br />
valmistuskeittiössä ja tuodaan jakeluautolla kuljetusastioissa jakelukeittiöön,<br />
Toiviainen sanoo.<br />
Siivoustoimi elää aika tavalla koko ajan. Kiinteistöjä rakennetaan,<br />
ostetaan, myydään ja remontoidaan. Toiviaisen mukaan siivoustoimi<br />
on mitoitettu tehokkaaksi ja tuottavuudella ja tehokkuudella<br />
pystytään taistelemaan yksityistämistä vastaan. Mitoitus,<br />
yhä paremmat työvälineet ja ammattitaitoinen ja motivoitunut<br />
henkilöstö on iskukykyinen yhdistelmä.<br />
Silloin kauan sitten, kun työtä mitoitettiin, herätti se monissa<br />
närää. Koettiin, että tunti- ja minuuttimitoitus ottaa ammattiylpeyden<br />
päälle. Nyt asiaan on jo totuttu ja homma toimii erittäin<br />
hyvin.<br />
Heimo Toiviainen on vakuuttunut siitä, että kaupungin siivoustoimen<br />
henkilöstö on yksityisiä firmoja ammattitaitoisempaa ja<br />
motivoituneempaa.<br />
Siivous on kaupungin tilojen käyttäjien kannalta tärkeä tukipalvelu<br />
ja kaupungin laitoshuoltajat tietävät sen. Meidän vahvuutemme<br />
on, että täällä teknisellä toimialalla kuten kaupungin<br />
julkisissa palveluissa yleisesti tehdään erittäin merkityksellistä<br />
työtä, Toiviainen sanoo.<br />
Siivouspinta-alaa on yhteensä 69 000 neliötä. Tunnissa siivotaan<br />
192 neliötä.<br />
Tilahallinnolla, eli entisellä talo-osastolla on hallinnassaan 100<br />
rakennusta. Tilahallinnon tehtävänä on omistaa, hallinnoida,<br />
isännöidä ja vuokrata tiloja. IT-palvelut pitävät huolen kaupungin<br />
sisäisestä IT-verkosta. Yksikön huolehdittavana on 70 kiinteistön<br />
tietotekniikka, noin 1500 tietokonetta ja 50 palvelinta.<br />
Marjo Luokkala<br />
- 21 -
<strong>Jakobstad</strong> 2020 -<br />
en livskraftig och välmående stad<br />
Ledarskap är en faktor som ligger bakom all framgång, oavsett<br />
om det gäller människor eller verksamhet. Ledarna är i nyckelposition<br />
men alla arbetstagare har två huvuduppgifter. Den ena<br />
uppgiften är att utföra arbetet och den andra är att utveckla det.<br />
Staden <strong>Jakobstad</strong> ordnar i samarbete med Optima ledarskapsutbildning<br />
för förmän. Under innevarande år är det inplanerat 4<br />
dagars utbildning för alla förmän. I utbildningen ingår bl.a. stadens<br />
strategi och personalstrategi samt aktuella personalärenden<br />
som förmännen bör känna till och informera sin personal om.<br />
Utbildningen är tvåspråkig och föreläsningarna går antingen<br />
på finska eller svenska. Alla förmän förväntas delta i dessa fyra<br />
dagar. En arbetsgrupp bestående av personaldirektören Rune<br />
Wiik, personalchef Päivi Stenman, arbetarskyddschef Birgitta<br />
Blomqvist, projektingenjör Leif Björkholm, utbildningsplanerare<br />
Pia Nyman samt Optimas representant, utvecklingskoordinator<br />
Ann-Louise Strengell har planerat förmannautbildningen. Förutom<br />
dessa förmannautbildningar som gäller alla förmän ordnas<br />
i samråd med Optima specialyrkesexamen för arbetsledare och<br />
specialyrkesexamen i ledarskap. Dessa utbildningar pågår under<br />
två år och har väckt ett stort intresse bland förmännen.<br />
Det är utmaning att vara ledare i dag då förändringarna sker i<br />
allt snabbare takt och fusioner av olika slag ständigt är aktuella.<br />
Värdkommunmodellen har medfört omstruktureringar och harmoniseringar<br />
gällande löner och andra förmåner. Mellan kommunerna<br />
och de olika sektorerna har verksamhetsprinciperna<br />
varierat. Nu strävar man till att få ett mera enhetligt regelverk.<br />
Stadens strategi och åtgärdsprogram är godkända av stadsstyrelsen.<br />
En stor del av principerna och de gemensamma programmen<br />
har blivit harmoniserade så nu återstår arbetet med att<br />
implementera. Det krävs ett målmedvetet arbete och ett äkta intresse<br />
för att det ska lyckas. Förmännen är i nyckelställning och<br />
bör vara intresserade av att utbilda och motivera sin personal.<br />
I den första förmannadagen i april deltog 126 förmän. Stadsdirektören<br />
öppnade tillfället och berättade om strategiprocessen och<br />
stadens visioner. För att inspirera förmännen föreläste coachen<br />
Pia Ullberg, om viljan att göra och om att inspireras i arbetet. Ett<br />
nyare sätt som verkar fräscht i motsats till gamla hierarkiska och<br />
rigida ledarskapsmodeller. Hon hade många guldkorn i sina föreläsningar<br />
bl. a om att vi kunde ”träna bort” lite av vår sårbarhet<br />
och att inte ta så illa vid och bli förnärmad i kommunikationen<br />
med andra. Hennes budskap gällde inte bara arbetssituationer<br />
utan också hur vi bemästrar situationer i trafiken och i det privata<br />
livet.<br />
Terhi Päivärinta som numera är samkommunsdirektör inom<br />
skolväsendet i västra Pirkanmaa gick i korthet genom stadens<br />
strategiprogram. Eftersom hon ansvarat för strategiarbetet är<br />
hon väl insatt i programmet. Hon lyfte fram en viktig aspekt då<br />
hon ställde frågan; Hur märks stadens strategi i ditt förmansarbete?<br />
Meningen är inte att strategihandboken ska samla damm<br />
i en bokhylla utan den ska finnas med som styrdokument i det<br />
dagliga arbetet. Hon relaterade till strategibarometern 2009 där<br />
det som första punkt framkommer att det brister i ledarskapet på<br />
alla nivåer. Därför är denna satsning på förmannautbildning ett<br />
led i strategiprocessen.<br />
Personaldirektören och personalchefen har haft ett tufft år bakom<br />
sig med att anpassa regelverken till de olika sektorerna, och<br />
en hel del arbete återstår. De avslutade och sammanfattade dagen<br />
med att gå in på personalstrategin och åtgärdsprogrammen. Man<br />
kommer senare att mera detaljerat gå igenom de olika delarna.<br />
Det diskuterades livligt under dagen och det är viktigt att under<br />
kaffe- och matpauser kunna bekanta sig med varandra och utbyta<br />
tankar.<br />
Pia Nyman, utbildningsplanerare<br />
- 22 -
Pietarsaari 2020 –<br />
elinvoimainen ja hyvinvoiva kaupunki<br />
Johtaminen on kaiken menestyksen taustatekijä riippumatta siitä,<br />
onko kyse ihmisistä vai toiminnasta. Johtajat ovat avainasemassa,<br />
mutta kaikilla työntekijöillä on kaksi päätehtävää. Toinen<br />
tehtävä on työn suorittaminen ja toinen sen kehittäminen.<br />
Pietarsaaren kaupunki järjestää yhteistyössä Optiman kanssa<br />
johtamiskoulutusta esimiehille. Täksi vuodeksi on suunnitteillä<br />
neljä päivää kestävä koulutus kaikille esimiehille. Koulutukseen<br />
sisältyy mm. kaupungin strategia ja henkilöstöstrategia<br />
sekä ajankohtaisia henkilöstöasioita, jotka esimiesten tulee tietää<br />
ja joista heidän tulee tiedottaa henkilöstölleen. Koulutus on<br />
kaksikielinen ja luennot pidetään joko suomeksi tai ruotsiksi.<br />
Kaikkien esimiesten odotetaan osallistuvan neljän päivän koulutukseen.<br />
Esimieskoulutuksen on suunnitellut työryhmä, johon<br />
kuuluvat henkilöstöjohtaja Rune Wiik, henkilöstöpäällikkö Päivi<br />
Stenman, työsuojelupäällikkö Birgitta Blomqvist, hankeinsinööri<br />
Leif Björkholm, koulutussuunnittelija Pia Nyman sekä Optiman<br />
edustaja, kehittämiskoordinaattori Ann-Louise Strengell. Kaikkia<br />
esimiehiä koskevien esimieskoulutusten lisäksi järjestetään<br />
yhteistyössä Optiman kanssa työnjohdon erikoisammattitutkinto<br />
ja johtamisen erikoisammattitutkinto. Koulutukset kestävät kaksi<br />
vuotta ja ovat herättäneet esimiehissä runsaasti kiinnostusta.<br />
On haasteellista toimia johtajana nykyään, kun muutoksia tapahtuu<br />
yhä tiuhempaan ja erityyppiset yhteenliittymät ovat ajankohtaisia<br />
jatkuvasti. Isäntäkuntamalli on tuonut mukanaan rakennemuutoksia<br />
ja palkkoja ja muita etuja koskevia harmonisointeja.<br />
Eri kuntien ja toimialojen toimintaperiaatteet ovat vaihdelleet.<br />
Nyt pyritään yhtenäisempään säännöstöön. Kaupunginhallitus<br />
on hyväksynyt kaupungin strategian ja toimenpideohjelman.<br />
Suuri osa periaatteista ja yhteisistä ohjelmista on nyt harmonisoitu<br />
ja jäljellä on niiden toteuttamiseksi tehtävä työ. Sen onnistumiseksi<br />
vaaditaan määrätietoista työskentelyä ja aitoa kiinnostusta.<br />
Esimiehet ovat avainasemassa ja heidän tulee olla kiinnostuneita<br />
henkilöstönsä kouluttamisesta ja motivoimisesta.<br />
työstä inspiroitumisesta. Kyse on uudemmasta tavasta, joka vaikuttaa<br />
raikkaalta vanhoihin hierarkisiin ja jäykkiin johtamismalleihin<br />
verrattuna. Hänen luennossaan oli useita hyviä ajatuksia,<br />
kuten se, että voimme opetella pääsemään eroon liiallisesta haavoittuvuudestamme<br />
ja olemaan loukkantumatta muiden kanssa<br />
kommunikoidessamme. Hänen sanomansa ei koske pelkästään<br />
työtilanteita, vaan myös tapaamme hallita tilanteita liikenteessä<br />
ja yksityiselämässä.<br />
Länsi-Pirkanmaan koulutuskuntayhtymän kuntayhtymäjohtajana<br />
nykyään työskentelevä Terhi Päivärinta kävi lyhyesti läpi kaupungin<br />
strategiaohjelman. Hän on hyvin perehtynyt ohjelmaan,<br />
koska hän on vastannut strategiatyöstä. Hän toi esille erään tärkeän<br />
näkökannan esittäessään kysymyksen: ”Miten kaupungin<br />
strategia näkyy työssäsi esimiehenä?” Tarkoituksena ei ole, että<br />
strategiaopas pölyttyy kirjahyllyssä, vaan sen tulee kuulua päivittäiseen<br />
työhön ohjausasiakirjana. Hän viittasi vuoden 2009 strategiabarometriin,<br />
jonka ensimmäisestä kohdasta ilmenee, että<br />
johtamisessa on puutteita kaikilla tasoilla. Sen vuoksi tämä panostus<br />
esimieskoulutukseen on eräs lenkki strategiaprosessissa.<br />
Henkilöstöjohtajalla ja henkilöstöpäälliköllä on takanaan raskas<br />
vuosi säännöstöjen sovittamisessa eri toimialoille ja paljon työtä<br />
on vielä jäljellä. He päättivät ja kokosivat päivän käsittelemällä<br />
henkilöstöstrategiaa ja toimenpideohjelmia. Niiden eri osia käsitellään<br />
yksityiskohtaisemmin myöhemmin.<br />
Päivän aikana keskusteltiin vilkkaasti. Kahvi- ja ruokailutaukojen<br />
aikana on tärkeää voida tutustua muihin ja vaihtaa ajatuksia.<br />
Pia Nyman, koulutussuunnittelija<br />
Huhtikuussa pidettyyn ensimmäiseen esimiespäivään osallistui<br />
126 esimiestä. Kaupunginjohtaja avasi tilaisuuden kertomalla<br />
strategiaprosessista ja kaupungin visioista. Esimiesten innostamiseksi<br />
valmentaja Pia Ullberg luennoi tekemisen halusta ja<br />
- 23 -
Muutoksia avohoitoon<br />
Pietarsaaren kotipalvelun ja kotisairaanhoidon on tarkoitus<br />
muuttaa syyskuun alussa yh tei siin tiloihin entisen Sokoksen<br />
kiinteistöön – maistraatin, oikeusaputoimiston ja ulos ot to vi raston<br />
entisiin tiloihin. Myös työskentelymenetelmät ja -tavat muuttuvat.<br />
Nykyään kotisairaanhoidolla on käytössään yhdet tilat, kun taas<br />
kotipalvelu toimii viidellä eri alueella ja kotipalveluohjaajat ovat<br />
kuudennessa paikassa. Yhteinen tukikohta hel pot taa yhteistyötä<br />
ja työn suunnittelua. Rakennukseen sijoittuu noin 90 työntekijää<br />
– siitä tu lee kotihoidon solmukohta.<br />
-Yhteisissä tiloissamme toteutetaan kaikki kenttätyöskentelyyn<br />
liittyvä suunnittelu ja do ku men tointi, samoin kokoukset pidetään<br />
siellä. Lisäksi sinne kootaan kaikki esimiehet, ker too avohoidon<br />
osastopäällikkö Britt-Marie Herrgård.<br />
Kotipalvelun ja kotisairaanhoidon yhdistäminen<br />
Kotipalvelu ja kotisairaanhoito ovat liittyneet yhteen 70 prosentissa<br />
Suomen kunnista. Kruu nupyyssä vastaava järjestelmä luotiin<br />
jo vuonna 2009.<br />
- Alussa Kruunupyyssä oli vastustusta, mutta nyt työntekijät sanovat,<br />
etteivät palaisi van haan mistään hinnasta, toteaa Herrgård<br />
ja lisää:<br />
- Jo uuden organisaation syntyessä seudullamme päätettiin yhteisestä<br />
kotihoidosta, mutta aluk si vastarinta oli voimakasta. Sen<br />
vuoksi asetettiin työryhmä, johon kuuluu kymmenen hen kilöä<br />
sosiaalisektorilta ja terveydenhuollosta. Työryhmä on nyt työskennellyt<br />
vuoden ajan yhteisen kotihoidon suunnittelemiseksi.<br />
ja tukeminen. On voitava tarjota muutakin kuin konk reettisia<br />
toimenpiteitä ja voitava antaa hieman ylimääräistä aikaa ja esimerkiksi<br />
istua jut telemassa asiakkaan kanssa varttitunnin. Se<br />
merkitsee kuitenkin sitä, että meidän on mie tittävä työskentelytapaamme<br />
ja sitä, mihin voimme sisällyttää sosiaalisen puolen<br />
ja esi mer kik si kannustaa vanhusta osallistumaan päiväkeskustoimintaan<br />
tai ottaa aikaa kävelyyn rait tiis sa ulkoilmassa - ei aamukiireiden<br />
yhteydessä, mutta ehkä iltapäivällä kun on rau hal lisem<br />
paa. Meidän on opittava, ettemme ole huonoja työntekijöitä<br />
vaikka istuudumme asiak kaan seuraksi, päinvastoin. Läsnäolo ja<br />
vanhuksen kuunteleminen luovat turvallisuuden tun netta ja hyvinvointia.<br />
Muutosten lähtökohtana on hyvä vanhushuolto.<br />
-Haasteet lisääntyvät, mutta periaatteena on, että omassa kodissa<br />
on voitava asua mah dol lisimman pit kään. On parempi tarjota<br />
palveluja kotona ja siirtää vanhuksia mah dol li sim man vähän. Lisäksi<br />
jatkuvasti tulee uusia ohjeita ja vaatimuksia, mutta on nähtävä<br />
mah dol li suudet. Viiden vuoden kuluttua voit kysyä, miten<br />
kävi. Edessämme on todellinen haaste, to teaa Britt-Marie Herrgård.<br />
Teksti: Ulla Linder<br />
Toimintojen yhdistäminen ei ole helppoa, mutta ohjenuorana on,<br />
että asiakkaan on saa ta va oikeaa hoitoa oikealla tasolla ja omassa<br />
kodissa asumista tuetaan.<br />
-Alussa asiaa pohdittiin paljolti tunnetasolla ja epätietoisuus siitä,<br />
”miten minun käy” johti tur vattomuuden tunteeseen. Ongelmana<br />
on ehkä, että kotisairaanhoito kokee me net tä vän sä identiteettinsä<br />
tai pelkää sen menettämistä. Työtehtävät eivät kuitenkaan häviä.<br />
Henkilöstöllä on koulutuksestaan riippuen erilaisia tehtäviä.<br />
Sairaanhoitajan asemaa muutetaan siten, että hän vastaa omasta<br />
tiimistään ja ohjaa tiimin muuta henkilöstöä, mut ta hänellä on<br />
myös omia sairaanhoitotehtäviä.<br />
Kaupungin alue jaetaan kahdeksaan tiimiin ja hoitajien yhteistyön<br />
paranemisesta hyötyy asia kas.<br />
- Jos jollakin alueella on valtavasti työtä, voi toinen tiimi mennä<br />
auttamaan. Mikään ei ole ”mi nun”, vaan ”meidän”. Lähtökohtana<br />
on asiakkaan hoitotarve sekä sen suunnittelu, kuka voi tehdä<br />
mitäkin, Herrgård tähdentää.<br />
- Meidän on löydettävä uusia työskentelytapoja ja hyödynnettävä<br />
kaikkien voimavaroja ja osaa mista toisella tavalla. Nykyään yli<br />
puolet asiakkaista on yhteisiä – meidän tulisi päästä eroon kaksinkertaisesta<br />
työstä ja kyetä reagoimaan nopeammin ja olemaan<br />
joustavampia asiak kaiden tarpeille.<br />
Tavoitteena hyvä vanhushuolto<br />
Tarkoituksena on, että uudistus aloitetaan Pietarsaaresta ja<br />
seuraavassa vaiheessa se ulo tetaan muihin kuntiin. Lisäksi meneillään<br />
on yhteistoiminta-alueen palkkaharmonisointi. Oikeudenmukaisuus<br />
ja tasa-arvoisuus ovat keskeisiä seikkoja<br />
– myös maaseudulla tulee ol la samanlaiset palvelut kuin kaupungissa.<br />
- Muutos on suuri monella tasolla, mutta uskon että se onnistuu<br />
todella hyvin, sanoo Herr gård ja jatkaa:<br />
- Tärkeää on yksilön näkeminen kokonaisuutena ja vanhusten<br />
fyysisen, psyykkisen ja so si aalisen toimintakyvvyn säilyttäminen<br />
- 24 -
Förändringar inom öppna vården<br />
Från första september är det tänkt att hemservicen och hemsjukvården<br />
i <strong>Jakobstad</strong> ska få gemensamma utrymmen i den gamla<br />
Sokosbyggnaden - i magistratens, rätthjälpsbyråns och utsökningsverkets<br />
tidigare lokaliteter. Arbetsmetoderna och -sätten<br />
kommer också att förändras.<br />
I skrivande stund har hemsjukvården ett utrymme, hemservicen<br />
fungerar i fem olika distrikt och hemserviceledaren finns på ett<br />
sjätte ställe. Med en gemensam bas blir samarbetet och arbetsplaneringen<br />
lättare. I byggnaden kommer cirka 90 anställda att ha<br />
sitt högkvarter - det blir hemvårdens knytpunkt.<br />
- Våra gemensamma utrymmen ska fungera så att all planering<br />
och dokumenterande för dem som jobbar på fältet sker där, liksom<br />
möten. Dessutom ska alla förmän samlas där, berättar Britt-<br />
Marie Herrgård, avdelningschef för öppen vård.<br />
Integration av hemservice och hemsjukvård<br />
I 70 procent av Finlands kommuner har hemservice och hemsjukvården<br />
gått samman. I Kronoby genomfördes ett liknande<br />
system redan 2009.<br />
- I början fanns ett motstånd i Kronoby, men nu säger de som<br />
jobbar att de aldrig skulle gå tillbaka till det gamla, konstaterar<br />
Herrgård och tillägger:<br />
Hemservice<br />
Hemsjukvård<br />
Stödtjänster<br />
- Redan när den nya organisationen i vår nejd föddes, togs beslutet<br />
om gemensam hemvård, men i början var motståndet stort.<br />
Därför tillsattes en arbetsgrupp med tio personer från sociala<br />
sektorn och hälso- och sjukvården, som nu jobbat ett år med att<br />
planera hur en gemensam hemvård skall se ut.<br />
Det är inte lätt att slå samman funktionerna, men rättesnöret är<br />
att kunden ska få rätt vård på rätt nivå och att stöda hemmaboendet<br />
- I början var det mesta på känslonivå och ovissheten om ”vad<br />
händer mig” ledde till en känsla av otrygghet. Problemet är<br />
kanske att man inom hemsjukvården känner att man tappar sin<br />
identitet, eller är rädd att den försvinner. Men inga arbetsuppgifter<br />
försvinner. Personalen har olika uppgifter beroende på vilken<br />
utbildning man har. Sjukskötarens roll förändras så att hon blir<br />
den som ansvarar för sitt team och handleder övrig personal i det<br />
egna teamet, men även har sina egna sjukvårdsuppgifter.<br />
Stadens område kommer att vara uppdelat på åtta team och det<br />
blir kunden som vinner på att vårdarna samarbetar bättre.<br />
– Om det är väldigt mycket arbete i något område ska ett annat<br />
team kunna gå in och hjälpa till. Det ska inte bara vara ”mitt”<br />
utan ”vårt”. Vi skall utgå från kundens vårdbehov och planera<br />
vem som kan göra vad, poängterar Herrgård.<br />
- Vi måste hitta nya sätt att jobba och ta vara på allas resurser och<br />
kunnande på ett annat sätt. I detta nu är över hälften av kunderna<br />
gemensamma - vi borde få bort dubbelspringet och bli snabbare<br />
på att reagera, bli mera flexibla för kundens behov.<br />
Målet god äldreomsorg<br />
Det är tänkt att förnyelsen börjar i <strong>Jakobstad</strong> och sedan är de<br />
andra kommunerna med i nästa steg. Dessutom pågår också en<br />
löneharmonisering inom samarbetsområdet. Rättvist och likvärdigt<br />
är centrala punkter – också i periferin ska servicen vara lika<br />
som i staden.<br />
- Det är en stor förändring på många plan, men jag tror det blir<br />
jättebra, säger Herrgård och fortsätter:<br />
- Att se individen som en helhet är det viktiga och att upprätthålla<br />
och stödja funktionsförmågorna - de fysiska, psykiska och<br />
sociala - hos de äldre. Vi måste kunna erbjuda annat än bara konkreta<br />
åtgärder, och kunna ge den extra lilla tiden, till exempel att<br />
sitta och tala en kvart med kunden. Men det betyder att vi måste<br />
fundera på sättet att jobba, var vi kan få in den sociala biten och<br />
till exempel uppmuntra den äldre att delta i dagcenterverksamhet<br />
eller ha tid för att gå ut och promenera i friska luften - inte i<br />
samband med brådskan på morgonen, men kanske på eftermiddagen<br />
då det är lugnare. Vi måste lära oss att vi inte är dåliga<br />
arbetstagare om vi sätter oss ner med kunden, tvärtom. Att vara<br />
närvarande och lyssna till den äldre skapar trygghet och ett välbefinnande.<br />
Utgångspunkten för förändringarna är en bra äldreomsorg.<br />
- Utmaningarna ökar, men principen är att man ska kunna bo<br />
hemma så länge som möjligt, hellre bjuda service där och flytta<br />
på de äldre så lite som möjligt. Det kommer dessutom nya direktiv<br />
och krav hela tiden, men vi måste se möjligheterna. Om<br />
fem år kan du fråga hur det gick, det är nog en utmaning vi har<br />
framför oss, konstaterar Britt-Marie Herrgård.<br />
Text: Ulla Linder<br />
- 25 -
Pieni kaupunki, isot nimet (5)<br />
En liten stad med stora namn (5)<br />
Artikkelisarja, jossa esittelemme kaupunkimme arvorakennuksia<br />
osana nimekkään arkkitehdin laajaa elämäntyötä,<br />
päättyy tähän. Päätösjakson valinta osuu<br />
Pietarsaaren omaan poikaan, Bertel Jungiin (1872-<br />
1946).<br />
Axel Bertel Jung syntyi Pietarsaaressa 11.7.1872, ja valmistui<br />
arkkitehdiksi 1895. Saman ammattivalinnan teki<br />
myös Vaasassa syntynyt nuorempi veli Valter Gabriel.<br />
Denna artikelserie, som presenterar kända byggnader<br />
i <strong>Jakobstad</strong> som delar av kända arkitekters livsverk,<br />
avslutas. Som sista avsnitt bekantar vi oss med stadens<br />
egen son, Bertel Jung (1872-1946).<br />
Axel Bertel Jung föddes i <strong>Jakobstad</strong> 11.7.1872, och fick<br />
arkitektexamen 1895. Den yngre brodern Valter Gabriel<br />
som föddes i Vasa valde samma yrke.<br />
Bertel Jungilla oli alussa yhteinen toimisto Helsingissä<br />
Oscar Bomansonin ja Waldemar Andersinin kanssa. Toimiston<br />
ensimmäisessä merkittävässä työssä, Tampereen<br />
torin laitaan 1898 suunnitellussa liike- ja asuintalo Commerce:ssa,<br />
näkyy siirtyminen jugendtyyliin jo alkaneen.<br />
Taidokas tiilityö yhdistettynä rappauspintoihin antaa rakennukselle<br />
mannermaista ilmettä (kuva oikealla). Toimisto<br />
suunnitteli myös useita koulurakennuksia ympäri<br />
maata, ja Pietarsaaren reaalikoulu vuodelta 1904 on jo<br />
puhdasta jugendia. Kuutiomainen mutta vapaamuotoinen<br />
rakennusmassa vaikuttaa yhtaikaa jykevältä ja pehmeältä.<br />
Rapatuissa julkisivuissa esiintyy graniittisia nauhoja ja<br />
koristeaiheita (kuva alla), ja kaiken kruunaa punainen<br />
tiilikatto.<br />
I början drev Bertel Jung en gemensam arkitektbyrå i<br />
Helsingfors tillsammans med Oscar Bomanson och Waldemar<br />
Andersin. Man kan redan se den begynnande jugendstilen<br />
i ett av byråns första projekt, affärs- och bostadshuset<br />
Commerce, som planerades 1898 på en synlig<br />
plats vid Tammerfors torg. Skickligt tegelhantverk i kombination<br />
med rappning ger byggnaden en kontinental prägel<br />
(bild ovan). Byrån planerade flera skolbyggnader runt<br />
om i landet och <strong>Jakobstad</strong>s realläroverk från 1904 är redan<br />
en klar representant för jugendstilen. Med ursprung i<br />
en kubform men fritt sammansatt uppvisar byggnaden<br />
samtidigt både ståtliga och mjuka sidor. De rappade fasaderna<br />
är dekorerade med band i granit och prydnadsmotiv<br />
(bild till vänster). Kronan på verket är det röda tegeltaket.<br />
Varsinaisen päivätyönsä Bertel Jung teki asemakaavoituksen<br />
alalla. Kolmikko Bertel Jung, Lars Sonck ja<br />
Valter Thomé menestyi jo hyvin Helsingin Töölön<br />
asemakaavakilpailussa 1898-1900. Seuraavana vuonna<br />
Jung sai tehtäväkseen laatia Pietarsaaren uuden asemakaavan,<br />
jonka tuli ohjata kaupungin kovaksi kiihtynyttä<br />
kasvua. Siitä tuli tavallaan kaupungin ensimmäinen<br />
uudenaikainen asemakaava, joka ei tyytynyt määrittelemään<br />
kortteleita, katuja ja toreja, vaan eritteli jo<br />
alueet julkisille rakennuksille ja tehtaille, liikenneväylille,<br />
rautateille ja satama-alueille. Asemakaava<br />
vahvistettiin Pietarissa 5.3.1906 ja siitä on pieni pala<br />
edelleenkin voimassa satama-alueella! (kuva oikealla)
Vuonna 1908 Jung nimitettiin Helsingin ensimmäiseksi<br />
asemakaava-arkkitehdiksi. Helsingin kauden jälkeen hän<br />
toimi 1916-1925 mm. Kulosaaren ja Turun asemakaavaarkkitehtina.<br />
Tunnetuimmat kaavasuunnitelmat ovat 1915<br />
Eliel Saarisen kanssa tehty Munkkiniemi-Haagasuunnitelma,<br />
sekä yhdessä Einar Sjöströmin ja Eliel Saarisen<br />
kanssa 1918 julkaistu Suur-Helsinki-suunnitelma<br />
"Pro Helsingfors". Nämä olivat ainoat uudenaikaiset<br />
yleiskaavaehdotukset, jotka Suomessa 1910-luvulla tehtiin.<br />
Ne sisälsivät perusteelliset tilastolliset ennusteet<br />
kaupungin väkiluvun ja liikenteen kasvusta.<br />
Vuonna 1925 Jung siirtyi takaisin Helsinkiin ja perusti<br />
arkkitehtitoimiston veljensä Valterin kanssa. Yhteisiä<br />
töitä olivat mm. Rettigin toimitalo Turussa 1928 ja Hotelli<br />
Torni Helsingissä 1931 (kuva alla). Aikakauden klassisismi<br />
ja Art Deco esiintyvät rakennusten kulmikkuudessa,<br />
voimakkaiden kuvioiden toistossa, voimakkaissa värityksissä<br />
sekä symmetrian paluussa. Toimisto ei koskaan<br />
lähtenyt mukaan kansainväliseen modernismiin, jonka<br />
voittokulku oli silloin jo alkanut.<br />
Sin egentliga dagssyssla utförde Bertel Jung inom stadsplaneringens<br />
område. Redan 1900 vann en trio bestående<br />
av Bertel Jung, Lars Sonck och Valter Thomé tredje pris i<br />
stadsplanetävlingen för Tölö i Helsingfors. Följande år<br />
fick Jung i uppdrag att göra <strong>Jakobstad</strong>s nya stadsplan,<br />
som skulle styra stadens allt snabbare tillväxt. Man kan<br />
säga att detta blev stadens första moderna stadsplan, som<br />
inte bara reglerade kvarter, torg och gator, utan dessutom<br />
definierade områden för offentliga byggnader och fabriker,<br />
trafikleder, järnvägar och hamnområden. Stadsplanen<br />
stadfästes i S:t Petersburg 5.3.1906, och en liten del av<br />
denna stadsplan är fortfarande i kraft på hamnområdet!<br />
(bild nere på motstående sida)<br />
År 1908 utnämndes Jung till Helsingfors första stadsplanearkitekt.<br />
Efter perioden i Helsingfors fungerade han<br />
som stadsplanearkitekt i bl.a. Brändö i Helsingfors och<br />
Åbo stad. Jungs mest kända planeprojekt är Munksnäs-<br />
Haga-planen som han gjorde 1915 tillsammans med Eliel<br />
Saarinen, samt planen för Stor-Helsinfors, "Pro Helsingfors",<br />
som han publicerade i samarbete med Einar Sjöström<br />
och Eliel Saarinen år 1918. Dessa var de enda moderna<br />
generalplaneförslagen som uppgjordes i Finland<br />
under 1910-talet. De innehöll noggranna statistiska prognoser<br />
över stadsbefolkningens och trafikens tillväxt.<br />
År 1925 återvände Bertel Jung till Helsingfors för att<br />
grunda en arkitektbyrå tillsammans med sin bror Valter.<br />
Gemensamma arbeten var Rettigs verksamhetsbyggnad i<br />
Åbo 1928 samt hotell Torni i Helsingfors 1931 (bild till<br />
vänster). Periodens typiska klassicism och Art Deco kan<br />
skönjas i dessa byggnaders kantighet, repetition av kraftiga<br />
mönster, starka färgsättning och i symmetrins återkomst.<br />
Byrån lät sig aldrig ryckas med av den internationella<br />
modernismen som vid denna tid var så populär.<br />
Till betydande byggnader som Bertel Jung planerat på<br />
egen hand kan räknas Brändö kyrka i Helsingfors (1935)<br />
och Serlachius' huvudkontor i Mänttä. Serlachius ville att<br />
aulan skulle fungera som husets hjärta och mötesplats,<br />
där informationen naturligt skulle löpa mellan de olika<br />
avdelningarna (bild nedan). Planerna utvecklades under<br />
ett långt samarbete och det "Vita huset" blev slutligen<br />
klart år 1934.<br />
Ben Griep och Mikael Ström<br />
Källor och bilder:<br />
Ben Griep, Mikael Ström, Staden <strong>Jakobstad</strong>,<br />
<strong>Jakobstad</strong>s museum / Guy Björklund, Finlands arkitekturmuseum.<br />
Bertelin täysin itsenäisiksi suuremmiksi töiksi voitaneen laskea<br />
Helsingin Kulosaaren kirkko (1935) ja Serlachiuksen pääkonttori<br />
Mäntässä. Serlachius halusi tehdä pääaulasta talon sydämen ja<br />
kohtauspaikan, jossa informaatio välittyisi luontevasti osastolta<br />
toiselle (kuva oikealla). Suunnitelmia kehitettiin yhteistyönä<br />
pitkään, ja ”Valkoinen talo” valmistui lopulta 1934.<br />
Ben Griep ja Mikael Ström<br />
Lähteet ja kuvat:<br />
Ben Griep, Mikael Ström, Pietarsaaren kaupunki, Pietarsaaren<br />
kaupunginmuseo / Guy Björklund, Suomen Rakennustaiteen<br />
museo.
Onko osoite oikea?<br />
Kaupungin entisten työntekijöiden<br />
(eläkeläisten) osoitteita varten ei ole<br />
automaattista seurantaa. Toivomme että<br />
ilmoitatte, mikäli Staden-Kaupunki –<br />
lehtenne lähetetään väärään osoitteeseen.<br />
Korjatkaa virhe soittamalla numeroon<br />
786 3285 (Rita Forsbacka).<br />
Är adressen rätt?<br />
Vi har ingen automatisk uppföljning på<br />
stadens tidigare anställdas (pensionärer)<br />
adresser. Därför önskar vi att ni meddelar<br />
ifall vi skickar Staden-Kaupunki till fel<br />
adress. Korrigera felaktigheten genom att<br />
ringa 786 3285 (Rita Forsbacka).<br />
- 28 -