0000 Henkilöstölehti 2009-2.indd - Jakobstad
0000 Henkilöstölehti 2009-2.indd - Jakobstad
0000 Henkilöstölehti 2009-2.indd - Jakobstad
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Pieni kaupunki, isot nimet (2)<br />
Edellisessä lehdessä aloitimme sarjan artikkeleita, joissa<br />
esittelemme kaupunkimme rakennuksia uudessa valossa.<br />
Emme käsittele kohteita niinkään osana Pietarsaarta, vaan<br />
osana nimekkään arkkitehdin laajaa elämäntyötä. Jatkamme<br />
sarjaa Erkki Huttusen ”vanhalla Sokoksella”, eli Pedersöre<br />
Handelslag:illa.<br />
En liten stad med stora namn (2)<br />
I föregående tidning inledde vi en artikelserie, som presenterar<br />
bekanta byggnader i vår stad ur en ny synvinkel. Vi betraktar<br />
dem inte ur <strong>Jakobstad</strong>sperspektiv, utan som delar av<br />
kända arkitekters livsverk. Vi fortsätter här serien med Erkki<br />
Huttunens ”Gamla Sokos”, dvs. Pedersöre Handelslag.<br />
Foto/kuva: Pietarsaaren kaupunginmuseo / <strong>Jakobstad</strong>s museum, Ingolf Friman<br />
Alavudella syntynyt Erkki Juhani Huttunen (1901-1956) opiskeli<br />
arkkitehdiksi vuosina 1921-1927, jolloin vallitseva tyyli-ihanne<br />
Pohjoismaissa oli juhlallinen klassisismi. Funktionalismin aatteet<br />
ja estetiikka rantautuivat kuitenkin 1920-luvun lopussa konkreettisesti<br />
Suomeen, ja Erkki Huttunen nousi pian Suomen yhdeksi<br />
merkittävimmäksi 1930-luvun funktionalismin edustajaksi.<br />
Funktionalistinen suunnittelu korosti nykyaikaisuutta, tarkoituksenmukaisuutta,<br />
terveellisyyttä ja tehokkuutta. Rakennukset<br />
olivat vaaleita ja linjakkaita. Ikkunapinnat tehtiin mahdollisimman<br />
suuriksi koska auringonvalon saantia pidettiin tärkeänä.<br />
Kehittynyt rakennustekniikka mahdollisti jatkuvien ikkunarivien,<br />
ns. nauhaikkunoiden rakentamisen. Lennokkaat katokset ja<br />
pyöristetyt kulmat olivat suosittuja funkisaiheita.<br />
Huttunen kiinnitettiin vuonna 1928 Suomen Osuuskauppojen<br />
Keskuskunnan (SOK) rakennusosastolle, ja sai siellä pian vahvan<br />
aseman. Uusi funktionalistinen tyyli näkyi ensimmäisen kerran<br />
SOK:n Rauman konttori- ja varastorakennuksessa (1931) ja Viipurin<br />
myllyssä (1932). Vastaavia konttoreita, varastoja ja myllyjä<br />
nousi myöhemmin 1930-luvulla mm. Kotkaan, Joensuuhun, Nokialle,<br />
Ouluun, ja Vaasaan. Viime mainittu kompleksi, nykyinen<br />
Vaasan Opistotalo maasillan kupeessa, valmistui 1938.<br />
Erkki Juhani Huttunen (1901-1956) kom ursprungligen från<br />
Alavo och studerade till arkitekt under åren 1921-1927, då den<br />
högtidliga klassicistiska stilen dominerade i nordisk byggnadskonst.<br />
Den funktionalistiska ideologin och estetiken slog igenom<br />
i Finland i slutet av 1920-talet, och Erkki Huttunen blev snabbt<br />
en av de mest betydande profilerna inom 1930-talets inhemska<br />
funktionalism.<br />
Den funktionalistiska planeringen betonade nymodighet, ändamålsenlighet,<br />
sundhet och effektivitet. Byggnaderna var ljusa,<br />
med rena linjer. Fönsterytorna gjordes så stora som möjligt,<br />
eftersom tillgången på solljus ansågs viktig. Tack vare framsteg<br />
i byggnadstekniken kunde man bygga sammanhängande fönsterrader,<br />
så kallade bandfönster. Lätta, svävande ingångstak och<br />
rundade hörn var populära funkismotiv.<br />
Huttunen anställdes år 1928 på byggnadsavdelningen vid Centrallaget<br />
för Handelslagen i Finland (SOK) och fick snabbt stort<br />
inflytande. Första gångerna man kunde märka den nya funktionalistiska<br />
stilen var i SOK:s kontors- och lagerbyggnad i Raumo<br />
(1931) och i kvarnen i Viborg (1932). Motsvarande kontor, lagerbyggnader<br />
och kvarnar byggdes senare under 1930-talet bl.a.<br />
i Kotka, Joensuu, Nokia, Uleåborg och Vasa. Sistnämnda bygg-<br />
- 20 -