Poliisitoiminnan arviointi
Poliisitoiminnan arviointi
Poliisitoiminnan arviointi
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
47<br />
Schengen-yhteistyön käynnistyminen edellyttää Sirene-toimiston perustamista. Tämä on<br />
toimisto, joka vastaa SIS-tietojärjestelmän kautta lähetettyihin kyselyihin 24 tuntia<br />
vuorokaudessa. Suomen Sirene-toimiston ylläpitämiseksi on perustettu 27 uutta virkaa.<br />
Euroopan poliisiviraston Europolin toiminta käynnistyi virallisesti 1999, mutta sitä oli<br />
valmisteltu edeltävän vuosikymmenen ajan. Europol on osa EU-yhteistyötä, sillä sen korkein<br />
päättävä elin on EU:n ministerineuvosto. EU:n tehtävänä on vaihtaa rikostiedustelutietoja<br />
jäsenmaiden kesken, valmistella selontekoja ja analyyseja, avustaa jäsenmaita käynnissä<br />
olevien operaatioiden toteuttamisessa sekä järjestää asiantuntijakokouksia jäsenmaiden<br />
välisen yhteistyön tehostamiseksi. Uusi yhteistyömuoto on yhteiset tutkintaryhmät.<br />
Europolin korkein hallintoelin on hallintoneuvosto, joka kokoontuu keskimäärin kerran<br />
kuukaudessa. Lisäksi erilaiset asiantuntijaelimet, kuten talouskomitea, kokoontuvat<br />
säännöllisesti. Vuonna 2000 operatiivisen tason kokouksia järjestettiin 55. Osana yhteistyötä<br />
poliisilla ja tullilla on yhdysmiehet Europolin päämajassa Haagissa.<br />
Perinteinen kansainvälinen rikospoliisiyhteistyö on jatkunut, syventynyt ja monipuolistunut<br />
myöskin kansainvälisen rikospoliisijärjestön I.C.P.O – Interpol`in puitteissa. Järjestön<br />
jäsenmäärä on tällä hetkellä 178. Suomen poliisilla on tällä hetkellä yksi yhdysmies järjestön<br />
päämajassa Lyonissa. Yleiskokouksen lisäksi Interpol järjestää vuosittain alueellisia<br />
kokouksia sekä kymmeniä operatiivisen tason kokouksia.<br />
Suomi on ollut mukana vuodesta 1996 alkaen myös EU-maiden liikennepoliisien<br />
verkostossa (TISPOL). Suomi on nimennyt edustajansa tämän elimen neuvostoon ja<br />
osallistunut useisiin sen toimesta toteutettuihin EU-maiden poliisien yhteisiin<br />
tehovalvontaiskuihin.<br />
Yhdistyneiden kansakuntien piirissä tapahtuva poliisiyhteistyö on pääosin kansainvälisten<br />
sopimusten valmistelua, joka tapahtuu ministeriötasolla. Yhteistyön painopisteet ovat olleet<br />
huumerikostorjunta ja kansainvälisen rikollisuuden torjunta.<br />
Siviilipoliisitoiminta on Yhdistyneiden kansakuntien, Länsi-Euroopan puolustusliiton ja<br />
Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön rauhanturvaamistoimintaan liittyvää<br />
poliisitarkkailijatoimintaa. Poliisitarkkailijatehtäviin osallistuu keskimäärin noin 40 poliisia<br />
vuodessa. Vuonna 1999 näissä tehtävissä työskenteli yhteensä 46 suomalaista siviilipoliisia,<br />
joiden yhteenlaskettu henkilötyövuosipanos oli 27 henkilötyövuotta. Voidaan arvioida, että<br />
Suomelta pyydetään tulevaisuudessa yhä suurempaa panosta kansainväliseen<br />
siviilipoliisitoimintaan.<br />
Suomella on voimassa oleva kahdenvälinen rikoksentorjuntasopimus Venäjän ja Baltian<br />
maiden kanssa. Puolan ja Turkin kanssa neuvotellut sopimukset ovat valmiina, mutta eivät<br />
vielä voimassa. Sopimusneuvottelut Unkarin kanssa ovat kesken.<br />
Kansainvälinen koulutus- ja tutkimusyhteistyö on laajentunut tasaisesti koko 1990-luvun<br />
ajan. Koulutusyhteistyö on perustunut mm. vastavuoroisuuteen ja vuosikymmenen<br />
loppupuolelta yhä enemmän myös sopimusperustaiseen koulutukseen, esim. Viron<br />
Poliisiakatemian kanssa. 1990-luvulla kansainvälistä yhteistyötä on ollut mm.<br />
pohjoismaisten poliisikorkeakoulujen, Saksan ja Hollannin poliisikorkeakoulujen kanssa.<br />
Tutkimusyhteistyön kansainvälistyminen on perustunut pääasiassa alan tutkijoiden