tästä linkistä - Poliisi
tästä linkistä - Poliisi
tästä linkistä - Poliisi
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Vuosikertomus 2012<br />
Suojelupoliisi<br />
1
Päällikön katsaus 2012<br />
Toimintaympäristön<br />
muutos nopeutuu<br />
Suojelupoliisin vuosi 2012 oli jos mahdollista entistäkin<br />
työntäyteisempi. Kaikilla toimintasektoreilla<br />
kohdattiin tilanteita, jotka aiheuttivat tarvetta sekä<br />
valmiuden että myös toiminnan tason nostoon.<br />
Kun periaatteemme on toimia ennalta estävästi<br />
ja operatiivinen toimintamme on käytännössä eijulkista,<br />
merkittävä osa Suojelupoliisin työstä ei näy<br />
ulospäin.<br />
Vuoden aikana päivitimme Suojelupoliisin strategiaa<br />
ja toiminta-ajatusta. Tämä työ jatkaa Supon<br />
uudistamista. Päivitetyn toiminta-ajatuksemme<br />
mukaan Suojelupoliisi tuottaa operatiivisella toiminnallaan<br />
ja yhteistyöllä suomalaisen yhteiskunnan<br />
hyväksi analysoitua ja ajankohtaista turvallisuustietoa.<br />
Eri tavoin hankittu tieto ja tämän tiedon ammattimainen,<br />
oikea-aikainen käyttö Suomen turvallisuuden<br />
hyväksi ovat toimintamme ydin. Toimintaajatuksen<br />
päivittäminen ei toki mullista Suojelupoliisin<br />
toimintaa, mutta kohdistaa työtämme olennaiseen<br />
entistäkin paremmin.<br />
Koko poliisihallintoa on vuoden 2012 aikana<br />
työllistänyt iso muutoshanke – Pora III. <strong>Poliisi</strong>n hallintoa<br />
merkittävästi muuttava prosessi edellyttää<br />
myös Suojelupoliisilta toiminnan tehostamista erityisesti<br />
hallinnon osalta, vaikka hankkeeseen kirjatut<br />
konkreettiset tavoitteet eivät Suojelupoliisin<br />
osalta ole euromääräisesti mittavia. Yleisemmin<br />
sillä on – toimintaympäristön muuttuessa Suojelupoliisin<br />
näkökulmasta nopeasti – huomattava vaikutus<br />
viraston toimintaan, koska Pora III edellyttää<br />
koko poliisilta mittavia säästöjä. Suojelupoliisin ja<br />
muun poliisin toimintaa ei kuitenkaan tule asettaa<br />
vastakkain millään tavoin. Pora III on selkeyttänyt<br />
myös tässä mielessä tilannetta, kun hankkeen<br />
loppuraportissa todetaan, että Suojelupoliisilla ei<br />
ole muun poliisin kanssa päällekkäisiä operatiivisia<br />
tehtäviä.<br />
Vuoden 2013 alusta valtioneuvoston tilannekeskustoiminta<br />
siirtyi yksiselitteisesti valtioneuvoston<br />
kanslian alaisuuteen. Supo on vastannut tilannekeskuspalvelujen<br />
toteuttamisesta erillisen valtioneuvoston<br />
kanslian ja sisäasiainministeriön välisen<br />
sopimuksen nojalla viimeisen neljän vuoden ajan.<br />
Haluan kiittää tilannekeskuksen henkilökuntaa<br />
siitä merkittävästä panoksesta, jonka olette näiden<br />
vuosien aikana eri tavoin antaneet Suojelupoliisin<br />
hyväksi.<br />
2
2012<br />
Suomeen kohdistuvan laittoman tiedustelun<br />
uhka ei ole vähentynyt eikä poistumassa. Talouden<br />
merkityksen edelleen kasvaessa korkea teknologia<br />
ja sen sovellukset ovat tiedustelutoiminnan kohteena<br />
myös Suomen tulevaisuuden kannalta yhä tärkeämpi<br />
kysymys. Myös “perinteinen” vakoilu jatkuu<br />
vähintään entisellä tasolla. Eri EU-maissa julkisuuteen<br />
tulleiden tapausten myötä laiton tiedustelu<br />
on saanut varsin merkittävää näkyvyyttä. Tämä<br />
on Suomessakin hyvä muistutus siitä, että tämä<br />
valtioiden toiminnan muoto on edelleen otettava<br />
tosissaan.<br />
Valtioneuvoston äskettäin hyväksymän kansallisen<br />
kyberturvallisuusstrategian tavoite on, että<br />
Suomi kykenee suojaamaan elintärkeät toimintonsa<br />
kaikissa tilanteissa kyberuhkaa vastaan. Strategian<br />
täytäntöönpanossa tulee huolehtia siitä, että viranomaisilla<br />
on lainsäädännössä riittävät toimivaltuudet<br />
ja myös käytännön mahdollisuudet suoriutua<br />
tehtävistään. Näen, että Suojelupoliisilla on suomalaisen<br />
yhteiskunnan toimintaedellytyksiä turvaavana<br />
viranomaisena tässä työssä tärkeä rooli.<br />
Selvitimme Suojelupoliisissa vuoden 2012 aikana<br />
tarkemmin terrorismin riskihenkilöitä Suomessa.<br />
Riskihenkilöiden määrän merkittävä kasvu sekä lisääntynyt<br />
matkustus Suomesta kriisialueille edellyttävät<br />
lisäpanostusta terrorismintorjuntaan. Suojelupoliisin<br />
terrorismintorjuntaan liittyvä yhdysmiestoiminta<br />
keskitettiin vuoden 2012 aikana Suomen<br />
suurlähetystöön Nairobiin, Keniaan. Suomen ensimmäisen<br />
terrorismirikoksen työläs ja mittava<br />
esitutkinta on vuoden 2012 aikana edennyt erinomaisen<br />
hyvässä yhteistyössä Keskusrikospoliisin<br />
kanssa.<br />
Totesin viime vuoden vuosikertomuksessa, että<br />
Suojelupoliisin tulee omalla toiminnallaan vakuuttaa,<br />
että yhteiskunnan sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden<br />
säilyttämiseen ja uhkien ennalta estämiseen<br />
kannattaa panostaa. Vuoden 2012 aikana<br />
olen nähnyt Suojelupoliisin henkilökunnalta jatkuvaa<br />
sitoutumista, vastuunkantoa ja joustavuutta työssä<br />
Suomen turvallisuuden hyväksi. Tästä joukosta on<br />
helppo olla ylpeä.<br />
Suojelupoliisin konkreettinen tehtävä on suojata<br />
Suomen valtio- ja yhteiskuntajärjestystä. Meidän<br />
henkilöstöllämme on tähän työhön ammattitaito,<br />
kokemus sekä Pohjoismaisen oikeusvaltion toimintatavat.<br />
Jo vuosia tehtyjen mielipidetiedustelujen<br />
perusteella Suojelupoliisin työllä on myös eri yhteiskuntaryhmien<br />
vankka ja kestävä tuki. Pelkästään<br />
muiden Pohjoismaiden kokemukset ja esimerkit<br />
viimeisten vuosien ajalta ovat vahvistaneet käsitystäni<br />
siitä, että tähän työhön tulisi myös Suomessa<br />
suunnata riittävät resurssit – muistaen, että ennalta<br />
estäminen on yhteiskunnalle kaikin tavoin<br />
parempi vaihtoehto kuin vahinkojen korjaaminen<br />
jälkikäteen.<br />
Antti Pelttari<br />
<strong>Poliisi</strong>neuvos, Suojelupoliisin päällikkö<br />
3
2012<br />
Tulevaisuus<br />
ei ole kuin ennen<br />
Maailma on vuonna 2030 tähän päivään verrattuna<br />
hyvin erilainen. Viime aikoina julkistettujen kansainvälisten<br />
arvioiden mukaan muutoksilla tulee<br />
olemaan merkittäviä vaikutuksia myös turvallisuuteen.<br />
Suojelupoliisi seuraa ja ennakoi turvallisuustilannetta<br />
ja siihen vaikuttavia muutostekijöitä Suomessa<br />
ja maailmalla.<br />
Venäjällä presidentti Vladimir Putin arvioi vuosittaisessa<br />
linjapuheessaan joulukuussa 2012 maailman<br />
olevan siirtymässä muutoksen aikaan. Talousjärjestelmien,<br />
sivilisaatioiden ja aseellisen voiman<br />
uusi tasapaino aiheuttaa uhkia valtioiden suvereniteetille.<br />
Kansainvälinen kilpailu luonnonvaroista,<br />
energiasta, teknologiasta ja osaamisesta kiihtyy,<br />
mikä jakaa valtioita entistä enemmän voittajiin ja<br />
häviäjiin. Putinin mukaan yhä epätasa-arvoisempi<br />
globaali kehitys luo pohjaa uusille taloudellisille,<br />
geopoliittisille ja etnisille konflikteille.<br />
Yhdysvalloissa puolestaan julkistettiin joulukuussa<br />
2012 raportti ( 1 ), jossa arvioidaan vuoteen<br />
2030 mennessä vallitsevia kehityssuuntia eli megatrendejä<br />
seuraavasti.<br />
Yksilöiden merkitys voimistuu huomattavasti seuraavan<br />
15–20 vuoden aikana. Taloudellinen kasvu,<br />
globaalin keskiluokan nousu, koulutuksen lisääntyminen<br />
ja parempi terveydenhuolto merkitsevät<br />
sitä, että ensimmäistä kertaa ihmisen historiassa<br />
enemmistö ihmisistä ei ole enää köyhiä. Suurimmassa<br />
osassa valtioita keskiluokasta tulee merkittävin<br />
yhteiskunnallinen ja taloudellinen toimija.<br />
Kulutus tulee kasvamaan ja uusien kommunikointivälineiden<br />
käyttö ja sitä myötä tiedon saatavuus<br />
laajenee entisestään.<br />
Valta hajaantuu merkittävästi yhtäältä valtioiden<br />
välillä ja toisaalta valtioiden ja muiden toimijoiden<br />
välillä. Vallan hegemoniaa ei ole millään yksittäisellä<br />
valtiolla. Vuoteen 2030 mennessä Aasia on globaalilla<br />
valtaindeksillä mitattuna ohittanut yhteenkin<br />
lasketut Yhdysvallat ja Euroopan. Kiinasta tulee<br />
suurin talous jo huomattavasti tätä ennen. Tulevaisuuden<br />
”internet-moguleilla” (nykyisiä esimerkiksi<br />
Google ja Facebook) on hallussaan enemmän yksilöitä<br />
koskevaa reaaliaikaista tietoa kuin hallituksilla.<br />
Tulevaisuuden konfliktit erityisesti Aasiassa ja Lähiidässä<br />
voivat sisältää ydinaseiden käytön. Terroristien<br />
kohteina voivat tulevaisuudessa olla erityisesti<br />
valtioiden taloudelliset intressit.<br />
Väestön vanheneminen on merkittävä haaste<br />
erityisesti korkean tulotason valtioille, kuten Euroopalle,<br />
Japanille ja Etelä-Korealle. Kansainvälisesti<br />
urbanisoituminen jatkuu voimakkaana. Tällä<br />
hetkellä noin puolet ihmisistä asuu kaupungeissa,<br />
mutta vuonna 2030 jo 60 prosenttia.<br />
Tämä merkitsee sitä, että 1,4 miljardia lisää<br />
ihmisiä tarvitsee uutta infrastruktuuria, asuntoja,<br />
teitä, energiaa ja työpaikkoja. Kansainvälinen siirtolaisuus<br />
tulee myös kasvamaan huomattavasti.<br />
Tähän vaikuttavat erityisesti ikärakenteiden<br />
4
2012<br />
Suojelupoliisin resurssijakauma 2012<br />
epätasapaino köyhempien ja rikkaampien maiden<br />
välillä sekä tulo- ja työmahdollisuuksien erot. Maahanmuuttajien<br />
integroitumisesta ja väestöryhmien<br />
vastakkainasettelun välttämisestä tulee entistä<br />
tärkeämpiä kysymyksiä.<br />
Resurssien niukkuus näkyy erityisesti ruoan ja<br />
veden kysynnän kasvuna. Kasvava keskiluokka kuluttaa<br />
enemmän ja ilmastomuutos vaikeuttaa näiden<br />
saatavuutta. Energian kysyntä kasvaa jopa 50<br />
prosenttia 15–20 vuoden aikana.<br />
( 1 ) Global Trends 2030, NIC 2012<br />
23,5 %<br />
(26 % / 2011)<br />
41 %<br />
(37 % / 2011)<br />
35,5 %<br />
(37 % / 2011)<br />
Terrorismintorjunta<br />
Turvallisuustyö<br />
Prosenttiluvut<br />
sisältävät<br />
tukitoiminnot<br />
Laittoman tiedustelun torjunta<br />
Suojelupoliisin kokonaisrahoitus 2008–2012 (milj. euroa)<br />
18<br />
16 16<br />
14 14<br />
12 12<br />
10 10<br />
8<br />
tuotot<br />
hankerahoitus<br />
määrärahat<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
2008 2009 2010 2011 2012<br />
(16,2)<br />
1<br />
(17,2)<br />
2<br />
(17,8)<br />
3<br />
(17,5)<br />
4<br />
(17,9)<br />
5<br />
5
Terrorismintorjunta 2012<br />
Konfliktialueilta palaavat<br />
huolestuttavat<br />
Terrorismintorjunnan toimintaympäristön muutos<br />
Suomessa jatkuu. Terrorismiin ja radikaaliin toimintaan<br />
kytkeytyvien henkilöiden lukumäärä on kasvanut<br />
kolmenumeroiseksi luvuksi. Somalian konfliktista<br />
kumpuavan uhan lisäksi huolestuttavia ovat<br />
Syyrian tilanteen mahdolliset heijastevaikutukset,<br />
kuten pakolaisten määrän kasvu ja vaikutukset<br />
maan lähialueen ja mahdollisesti laajemmin myös<br />
Euroopan turvallisuustilanteeseen.<br />
Uhkia saattavat aiheuttaa eurooppalaisiin kotimaihinsa<br />
palaavat henkilöt, jotka ovat aikoinaan<br />
hakeutuneet aseelliseen toimintaan radikaalien<br />
ryhmien riveissä konfliktialueilla. Eri Euroopan<br />
maista – myös Suomesta – tiedetään lähteneen<br />
henkilöitä sekä Somalian että Syyrian konflikteihin.<br />
Syyrian vetovoimaa radikaali-islamistien keskuudessa<br />
lisää se, että maahan matkustaminen on<br />
huomattavasti helpompaa kuin muille konfliktialueille.<br />
Tällaisten henkilöiden avulla konfliktialueella<br />
toimivat terroristiverkostot voivat ulottaa väkivaltaisen<br />
toimintansa varsinaisen toiminta-alueensa<br />
ulkopuolelle ja rekrytoida uusia taistelijoita riveihinsä.<br />
Ilmiön torjuminen edellyttää tiivistä monikansallista<br />
viranomaisyhteistyötä. Suojelupoliisi pyrkii<br />
vastaamaan haasteeseen myös vuoden 2012<br />
aikana vakiintuneella yhdyshenkilötoiminnalla.<br />
Suojelupoliisilla on yhdysmies Suomen suurlähetys-<br />
tössä Nairobissa Keniassa, joka on terrorismintorjunnan<br />
kannalta merkittävä toiminnallinen alue.<br />
Vuoden 2012 aikana Euroopassa tehtiin kaksi<br />
merkittävää terroritekoa. Maaliskuussa algerialaistaustainen<br />
radikaali-islamisti surmasi ampumalla<br />
kolme sotilasta ja neljä siviiliä Ranskassa. Heinäkuussa<br />
israelilaisia turisteja kuljettanut linja-auto<br />
räjähti Burgasin lentokentällä Bulgariassa. Räjähdys<br />
surmasi itsemurhaiskijän lisäksi kuusi henkilöä.<br />
Merkittävien johtajiensa menetyksistä kärsivä ja<br />
järjestönä heikentynyt al-Qaida jatkaa yksittäisten<br />
jihadistien ja radikaaliryhmien kannustamista itsemurhaiskuihin<br />
länttä vastaan. Somalialainen terroristijärjestö<br />
al-Shabaab liittoutui al-Qaidan kanssa<br />
vuoden 2012 helmikuussa.<br />
Terrorismin uhka Suomessa on muuttuneesta<br />
toimintaympäristöstä huolimatta pysynyt toistaiseksi<br />
alhaisena. Syksyllä 2011 alkoi Suomen ensimmäisen<br />
terrorismirikoksen esitutkinta, joka on<br />
vuoden 2013 alussa siirtymässä syyteharkintaan.<br />
Tutkinta liittyy al-Shabaab -järjestön tukemiseen.<br />
Suojelupoliisi toimii aktiivisesti kansainvälisen terrorismin<br />
torjumiseksi perustetuissa hyvin toimivissa<br />
yhteistyöverkostoissa. Näihin kuuluu tiedusteluja<br />
turvallisuusviranomaisia sekä Euroopasta että<br />
Euroopan ulkopuolelta.<br />
6
Laittoman tiedustelun torjunta 2012<br />
Tiedustelutoiminnan aiheuttamat<br />
taloudelliset vahingot merkittäviä<br />
Ulkomaisten tiedustelijoiden määrä Suomessa<br />
kasvoi hieman vuoden 2012 aikana. Ulkomaisen<br />
tiedustelun keskeisimpiin päämääriin kuuluvat Suomen<br />
politiikan ennakoiminen ja päätöksentekoon<br />
vaikuttaminen. Poliittisen tiedustelun päähuomio<br />
on siirtynyt 2000-luvun aikana Suomen sisäpolitiikasta<br />
maamme kansainvälisiin suhteisiin. Poliittisen<br />
tiedustelun pääkohteita ovat edelleen Suomen<br />
turvallisuus- ja EU-politiikka sekä erityisesti Suomen<br />
Nato-politiikka.<br />
Sotilaallisen tiedustelun avulla vieraat valtiot<br />
pyrkivät selvittämään Suomen sotilaallista valmiutta<br />
ja yhteiskunnan kriisinsietokykyä. Sotilastiedustelun<br />
tavoitteena on myös hankkia sotilaallisesti hyödynnettävissä<br />
olevaa teknologiaa ja osaamista omien<br />
asevoimien tueksi. Suomeen kohdistunut sotilaallinen<br />
tiedustelu on pysynyt viime vuosien tasolla.<br />
Korkean teknologian tutkimukseen ja sen sovelluksiin<br />
tuotantotoiminnassa kohdistuu jatkuvaa<br />
tiedustelua. Vahingot voivat nousta huomattaviksi<br />
ja vaikuttaa merkittävästi kansantaloutemme kilpailukykyyn.<br />
Viime vuosina pääpaino on ollut uusien<br />
tutkimusalojen kehityksen seuraamisessa. Erityisen<br />
kiinnostuksen kohteena vuoden 2012 aikana oli<br />
energia- ja kemianteollisuus. Suojelupoliisi teki vuoden<br />
2012 aikana selvityksen vuosina 2009–2011<br />
suomalaisiin yrityksiin kohdistuneesta laittomasta<br />
tiedonhankinnasta. Selvityksen mukaan 12 prosenttia<br />
yrityksistä oli itse havainnut, että niihin oli<br />
kohdistettu laitonta tiedonhankintaa ja 16 prosenttia<br />
oli epäillyt sellaista tapahtuneen. Tulokset ovat<br />
samansuuntaisia aikaisempien vuosien vastaavien<br />
tutkimusten kanssa.<br />
Eräät tiedustelupalvelut käyttävät toiminnassaan<br />
henkilöitä, joille on luotu väärä identiteetti ja elämäntarina<br />
heidän todellisen henkilöllisyytensä ja<br />
taustojensa peittämiseksi. Suojelupoliisi seuraa<br />
tällaista illegaalitoimintaa. Euroopassa hiljattain<br />
paljastuneet illegaalitapaukset ovat osoittaneet,<br />
että tiedustelupalvelut jatkavat edelleen illegaaliohjelmiaan<br />
niiden kalleudesta ja pitkäkestoisuudesta<br />
huolimatta.<br />
Vuoden 2012 alussa Supo esitti pakolaisvakoilun<br />
säätämistä rangaistavaksi myös Suomessa.<br />
Oikeusministeriö on aloittanut asian selvitystyön.<br />
Vuoden aikana Suojelupoliisi jatkoi pakolaisvakoilun<br />
seurantaa ilmiön laajuuden ja vakavuuden arvioimiseksi.<br />
7
2012<br />
Terrorismin uhka-arvio<br />
Organisoituneen radikaali-islamistisen tai<br />
muun terrorismin uhka suoraan Suomea<br />
tai sen väestöä kohtaan on toimintaympäristössä<br />
tapahtuneista muutoksista huolimatta<br />
edelleen vähäinen. Suomi ei radikaaliislamististen<br />
tai muiden terroristijärjestöjen<br />
näkökulmasta ole merkittävä kohdealue<br />
väkivaltaiselle toiminnalle. Suomessa oleskelee<br />
aiempia vuosia enemmän henkilöitä, joilla<br />
on kansainvälisiä terroriyhteyksiä ja jotka eri<br />
tavoin pyrkivät täältä käsin tukemaan ulkomaisten<br />
radikaalien järjestöjen toimintaa.<br />
Osa tällaisista henkilöistä tukee terroristiryhmiä<br />
myös konfliktialueilla osallistumalla näiden<br />
aseelliseen toimintaan. Yksittäisten radikalisoituneiden<br />
henkilöiden muodostamaa uhkaa<br />
ja motiiveja on vaikea ennakoida. Terrorismiin<br />
liittyvät tapahtumat muualla voivat vaikuttaa<br />
Suomen turvallisuustilanteeseen nopeasti ja<br />
ennakoimattomalla tavalla.<br />
Proliferaatiovalvonta<br />
Jotkin valtiot hankkivat sellaista teknologiaa<br />
ja siihen liittyvää osaamista, jota<br />
voidaan hyväksyttävän käyttötarkoituksen<br />
lisäksi hyödyntää vastoin kansainvälisiä<br />
määräyksiä ja sopimuksia ydinase- ja<br />
muiden joukkotuhoaseohjelmien kehittämisessä.<br />
Näiden kaksikäyttötuotteiden<br />
hankintaa Suomesta tapahtui myös<br />
vuonna 2012. Hankintaoperaatiot monimutkaistuvat<br />
ja niitä on aiempaa vaikeampi<br />
havaita ja torjua. Kansainvälinen proliferaatioon<br />
liittyvä tiedonvaihto lisääntyi<br />
20 prosenttia edellisestä vuodesta.<br />
Illegaalitoiminta on edelleen osa<br />
tiedustelupalvelujen toimintatapaa<br />
• tarkoituksena vakoilun ja vakoilijan alkuperämaan peittäminen<br />
• henkilölle luodaan väärä identiteetti, usein syntymätodistuksesta lähtien<br />
• henkilön historia ja elämä ns. legenda luodaan vakoilua varten<br />
• vuosikymmeniä kestäviä operaatioita<br />
• menetelmä on kallis ja vaatii suuren resursoinnin tukitoimintaan<br />
8
Radikaalitoiminta vähäistä<br />
Turvallisuustyö 2012<br />
Sisäinen turvallisuus<br />
Radikaali ulkoparlamentaarinen liikehdintä ei<br />
aiheuttanut Suomessa vuonna 2012 vaaraa<br />
valtion turvallisuudelle.<br />
Edellisenä vuonna hieman aktivoitunut anarkistinen<br />
toiminta laantui, eikä sen puitteissa ilmennyt<br />
vuoden 2012 aikana mainittavaa laitonta toimintaa.<br />
Myös Euroopassa anarkistinen ja muu äärivasemmistolainen<br />
liikehdintä oli edellistä vuotta<br />
vähäisempää.<br />
Suomessa lähinnä paikallisten skinhead- ja uusnatsiryhmien<br />
harjoittama radikaalitoiminta oli<br />
viime vuonna varsin vähäistä. Huolestuttavaa on<br />
kuitenkin se, että vuoden 2012 aikana havaittiin<br />
lisääntynyttä vastakkainasettelua äärioikeiston ja<br />
antifasististen toimijoiden välillä.<br />
Johtajattoman vastarinnan taktiikkaa käyttävät<br />
yksinäiset toimijat tai pienet toimintasolut muodostavat<br />
mahdollisen kotimaiseen ääriliikehdintään<br />
liittyvän turvallisuusuhan myös Suomessa. Uhkien<br />
tunnistamista ja ennaltaehkäisemistä on pyritty<br />
tehostamaan entistä tiiviimmällä ja laaja-alaisemmalla<br />
viranomaisyhteistyöllä. Yksi esimerkki yhteistyöstä<br />
on Suojelupoliisin osallistuminen vuoden<br />
aikana käynnistettyyn väkivaltaisen ekstremismin<br />
torjuntatyöhön.<br />
Valtiojohdon turvallisuus<br />
Suojelupoliisi seurasi ja ylläpiti valtiojohdon turvallisuuden<br />
tilannekuvaa vuoden aikana. Turvallisuustilanteessa<br />
ei todettu merkittäviä muutoksia. Myöskään<br />
valtiovierailuissa tai muissa valtiojohtoon<br />
liittyvissä merkittävissä tapahtumissa, joiden turvallisuustoimintaan<br />
Suojelupoliisi osallistui, ei ilmennyt<br />
niiden turvallisuutta heikentäneitä tekijöitä.<br />
Suojelupoliisi on vuoden 2012 aikana selvittänyt<br />
useita valtiojohtoon ja kansanedustajiin kohdistuneita<br />
yksittäisiä uhkaus- ja häirintätilanteita.<br />
Vuoden 2012 aikana järjestettiin kahdet merkittävät<br />
vaalit: presidentinvaalit alkuvuodesta ja kunnallisvaalit<br />
syksyllä. Suojelupoliisi osallistui molempien<br />
vaalien turvallisuuden takaamiseen käymällä<br />
ennakkoon turvallisuuskeskustelut puolueiden ja<br />
ehdokkaiden turvallisuusvastaavien kanssa. Myös<br />
näiden tapahtumien yhteydessä selvitettiin muutamia<br />
uhkaus- ja häirintätilanteita.<br />
Henkilöturvallisuusselvitysten määrä vakiintunut<br />
Suojelupoliisin tekemien henkilöturvallisuusselvitysten<br />
määrä pysyi lähes ennallaan vuonna 2012.<br />
Perusmuotoisia turvallisuusselvityksiä tehtiin kaikkiaan<br />
yli 16 000 kappaletta. Turvallisuusselvitysmenettelyn<br />
piiriin kuuluu tällä hetkellä noin 160 yritystä<br />
ja yhteisöä.<br />
Yhteisöturvallisuusselvitysten vastuuviranomaisena<br />
(DSA – Designated Security Authority) Suojelupoliisi<br />
on ollut jo usean vuoden ajan vahvistamassa<br />
suomalaisten yritysten mahdollisuuksia<br />
osallistua kansainvälisiin turvallisuusluokiteltuihin<br />
hankkeisiin. Näitä selvityksiä tehdään kansainvälisten<br />
tietoturvallisuusvelvoitteiden perusteella.<br />
Suojelupoliisi on vuoden aikana osallistunut myös<br />
turvallisuusselvityslain uudistamista valmistelevan<br />
työryhmän työskentelyyn.<br />
9
2012<br />
Suojelupoliisin virkajakauma 2012<br />
Supon tekemät turvallisuusselvitykset 2003–2012<br />
29,5 % muuta<br />
henkilöstöä, naisia<br />
(29,1 % / 2011)<br />
47,7 % poliisimiehiä<br />
(48 % / 2011)<br />
18000<br />
16000<br />
14000<br />
14 % muuta<br />
henkilöstöä, miehiä<br />
(14,4 % / 2011)<br />
12000<br />
10000<br />
8000<br />
6000<br />
4000<br />
8,8 % poliisinaisia<br />
(8,5 % / 2011)<br />
2000<br />
0<br />
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012<br />
Suojelupoliisin järjestämät ennalta estävän turvallisuustyön infotilaisuudet 2003–2012<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
Yritys tai<br />
muu yhteisö<br />
Viranomainen<br />
100<br />
50<br />
0<br />
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012<br />
10
2012<br />
Supoon luotetaan<br />
Suojelupoliisi teettää vuosittain kyselytutkimuksen kansalaisten käsityksistä Suojelupoliisin toiminnasta.<br />
Viimeisin kyselytutkimus suoritettiin ajalla 10.–21.12.2012 ja otos edusti Suomen 15–79 vuotta<br />
täyttänyttä väestöä Ahvenanmaan ulkopuolella. Haastatteluja tehtiin kaikkiaan 1005 kappaletta.<br />
Tulosten virhemarginaali on +/- 3 prosenttiyksikköä.<br />
Suomalaiset arvioivat Supon suoriutuneen tehtävistään erinomaisesti tai melko hyvin (77 %)<br />
erinomaisesti melko hyvin ei hyvin eikä huonosti ei osaa sanoa melko huonosti huonosti<br />
0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 %<br />
2012<br />
2011<br />
2010<br />
Enemmän kuin neljä viidestä (84 %) haastatelluista suomalaisista luottaa Suojelupoliisiin<br />
paljon melko paljon ei osaa sanoa ei kovinkaan paljon ei lainkaan<br />
2012<br />
0 %<br />
20 % 40 % 60 % 80 % 100 %<br />
2011<br />
2010<br />
11
2012 2011<br />
www.supo.fi