Sisäasiainministeriön tutkimusstrategia - Poliisi
Sisäasiainministeriön tutkimusstrategia - Poliisi
Sisäasiainministeriön tutkimusstrategia - Poliisi
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Sisäasiainministeriön</strong><br />
<strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Hallinto<br />
SISÄASIAINMINISTERIÖN JULKAISUJA 42/2005
<strong>Sisäasiainministeriön</strong><br />
<strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Sisäasiainministeriö<br />
20.12.2005
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Sisäasiainministeriölle<br />
Sisäasiainministeriö asetti 25.5.2005 ministeriön osastojen edustajista koostuvan työryhmän<br />
selvittämään ministeriön tutkimustoiminnan kehittämistä. Työryhmä on laatinut ministeriön<br />
<strong>tutkimusstrategia</strong>n. Raportissa on työryhmän ehdotus sisäasiainhallinnon tutkimustoiminnan<br />
strategisista linjauksista ja eräistä koko ministeriötä koskevista toimenpiteistä. Strategia ja toimenpiteet<br />
on johdettu analysoimalla ministeriön eri osastojen nykyistä tutkimustoimintaa ja -<br />
tarpeita. Lisäksi työryhmä pyysi väliraporttiin kommentteja keskeisiltä tutkimusyhteistyötahoilta<br />
ja ministeriön osastoilta. Strategiaa täsmennettiin saatujen kommenttien mukaan.<br />
Tutkimusstrategiatyö perustuu valtioneuvoston 7.4.2005 tekemään periaatepäätökseen julkisen<br />
tutkimusjärjestelmän rakenteellisesta kehittämisestä. Siinä edellytetään, että jokaisella ministeriöllä<br />
on sektoritutkimuksen aikataulutettu kehittämis- ja hyödyntämisohjelma ja tutkimustoiminnan<br />
strategiaan perustuva tutkimushallinto, joka johtaa ja koordinoi hallinnonalan sektoritutkimuksen<br />
strategista suunnittelua ja tutkimusresurssien käyttöä sekä kehittää tutkimuksen<br />
hyödyntämismekanismeja.<br />
Työryhmän ehdotuksen mukaan ministeriön tutkimustoiminnan tavoitteena on tuottaa riittävästi<br />
laadukasta tietoa, jota hyödynnetään strategisessa ja muussa päätöksenteossa sekä toiminnan<br />
kehittämisessä. Tutkimustoiminnan tulee varmistaa sisäasiainhallinnon kyky reagoida toimintaympäristön<br />
muutoksiin sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Tutkimustoiminta nojaa<br />
verkostoyhteistyöhön ministeriön toimialojen ja yhteistyötahojen kanssa niin kansallisesti<br />
kuin kansainvälisestikin.<br />
Strategian pohjalta nousee esille tarve tehostaa tutkimusresurssien käyttöä, kehittää tutkimuksen<br />
hyödyntämismekanismeja ja selvittää ulkoisen rahoituksen lisäämistä. Muita kehittämiskohteita<br />
ovat mm. tutkimuksen seuranta ja hyväksikäyttö, ministeriön yhteiset tutkimustarpeet<br />
ja -hankkeet, kansainväliset hankkeet, tutkimustiedon julkistaminen ja osallistuminen julkiseen<br />
keskusteluun. Määräajoin laadittava katsaus sisäasiainhallinnon toimialan kannalta keskeisten<br />
seikkojen kehityksestä tukisi ministeriön strategiajohtamista ja toiminnan ja talouden suunnit-<br />
3
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
telua. Ministeriön toimialojen tutkimusvastaavista koostuva työryhmä kehittäisi ministeriön<br />
yhteistä tutkimuspolitiikkaa. Perustettavan työryhmän ensimmäisenä tehtävänä olisi aikatauluttaa<br />
ministeriön yhteiset toimenpiteet ja käynnistää niiden toteuttaminen.<br />
Helsingissä 20. joulukuuta 2005<br />
4
SISÄASIAINMINISTERIÖ<br />
KUVAILULEHTI<br />
Julkaisun päivämäärä<br />
20.12.2005<br />
Tekijät (toimielimestä, toimielimen nimi, puheenjohtaja, sihteeri)<br />
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong>a laativa<br />
työryhmä<br />
Puheenjohtaja ylitarkastaja Kari Gröhn<br />
Sihteerit ylitarkastaja Tarja Pyöriä ja sisäisen<br />
turvallisuuden sihteeristön päällikkö Tarja Mankkinen<br />
Julkaisun nimi (myös ruotsinkielisenä)<br />
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Julkaisun osat<br />
Julkaisun laji<br />
Raportti<br />
Toimeksiantaja<br />
Sisäasiainministeriö<br />
Toimielimen asettamispäivä<br />
25.5.2005<br />
Tiivistelmä<br />
Valtioneuvosto teki huhtikuussa 2005 periaatepäätökseen julkisen tutkimusjärjestelmän rakenteellisesta<br />
kehittämisestä. Siinä edellytetään, että jokaisella ministeriöllä on sektoritutkimuksen aikataulutettu kehittämisja<br />
hyödyntämisohjelma sekä tutkimustoiminnan strategiaan perustuva tutkimushallinto.<br />
Sisäasiainministeriö asetti 25.5.2005 ministeriön osastojen edustajista koostuvan työryhmän selvittämään<br />
ministeriön tutkimustoiminnan kehittämistä. Työryhmä laati sisäasiainministeriön <strong>tutkimusstrategia</strong>n.<br />
Työryhmän ehdotuksen mukaan ministeriön tutkimustoiminnan tavoitteena on tuottaa riittävästi laadukasta<br />
tietoa, jota hyödynnetään strategisessa ja muussa päätöksenteossa sekä toiminnan kehittämisessä.<br />
Tutkimustoiminnan tulee varmistaa sisäasiainhallinnon kyky reagoida toimintaympäristön muutoksiin sekä<br />
kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Tutkimustoiminta nojaa verkostoyhteistyöhön ministeriön toimialojen<br />
ja yhteistyötahojen kanssa niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin.<br />
Tutkimusstrategian pohjalta nousee esille tarve tehostaa tutkimusresurssien käyttöä, kehittää tutkimuksen<br />
hyödyntämismekanismeja ja selvittää ulkoisen rahoituksen lisäämistä. Muita kehittämiskohteita ovat mm.<br />
tutkimuksen seuranta ja hyväksikäyttö, ministeriön yhteiset tutkimustarpeet ja -hankkeet, kansainväliset<br />
hankkeet, tutkimustiedon julkistaminen ja osallistuminen julkiseen keskusteluun. Määräajoin laadittava katsaus<br />
sisäasiainhallinnon toimialan kannalta keskeisten seikkojen kehityksestä tukisi ministeriön strategiajohtamista<br />
ja toiminnan ja talouden suunnittelua. Ministeriön toimialojen tutkimusvastaavista koostuva työryhmä kehittäisi<br />
ministeriön yhteistä tutkimuspolitiikkaa. Perustettavan työryhmän ensimmäisenä tehtävänä olisi aikatauluttaa<br />
ministeriön yhteiset toimenpiteet ja käynnistää niiden toteuttaminen.<br />
Avainsanat (asiasanat)<br />
tutkimustoiminta, verkostoituminen, yhteistyö, tutkimuksen hyödyntäminen, toimintaympäristö<br />
Muut tiedot<br />
Verkkojulkaisun ISBN 951-734-929-7 (www.intermin.fi/julkaisut)<br />
Sarjan nimi ja numero<br />
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> julkaisusarja 42/2005<br />
Kokonaissivumäärä<br />
36<br />
Jakaja<br />
Sisäasiainministeriö<br />
Kieli<br />
suomi<br />
ISSN<br />
1236-2840<br />
Hinta<br />
20,00 € + alv+ postituskulut<br />
Kustantaja<br />
Sisäasiainministeriö<br />
ISBN<br />
951-734-928-9<br />
Luottamuksellisuus<br />
Julkinen
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Sisältö<br />
1 Työryhmän toimeksianto ja lähtökohdat .......................................................7<br />
2 Toimintaympäristön kuvaus ............................................................................8<br />
2.1 Toimintaympäristöön vaikuttavat muutostekijät...............................................................8<br />
2.2 Toimintaympäristön muutoksen haasteet tutkimustoiminnalle.........................................9<br />
3 Tutkimustoiminnan nykytila .........................................................................10<br />
3.1 Organisointi ja voimavarat ..............................................................................................10<br />
3.2 Painopisteet ja tutkimusalueet.........................................................................................11<br />
3.3 Yhteistyösuhteet ..............................................................................................................12<br />
3.4 Kansainvälistyminen .......................................................................................................13<br />
4 Sisäasiainhallinnon tutkimustoiminnan strategia........................................14<br />
4.1 Tutkimustoiminnan tavoitetila vuonna 2010...................................................................14<br />
4.2 Koko hallinnonalaa koskevat strategiset linjaukset ........................................................14<br />
4.3 Koko hallinnonalaa koskevat toimenpiteet .....................................................................16<br />
4.4 Toimenpiteiden konkretisointi osastoittain .....................................................................17<br />
LIITE Tutkimustoiminnan nykytila hallinnonaloittain.................................21<br />
Alueiden ja hallinnon kehittämisosasto.................................................................................21<br />
Kuntaosasto ...........................................................................................................................23<br />
Pelastustoimi .........................................................................................................................25<br />
<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulu....................................................................................................28<br />
Rajavartiolaitos......................................................................................................................32<br />
Ulkomaalaisvirasto................................................................................................................34<br />
6
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
1 Työryhmän toimeksianto ja lähtökohdat<br />
Sisäasiainministeriö asetti 25.5.2005 ministeriön osastojen edustajista koostuvan sisäisen työryhmän<br />
laatimaan ministeriön <strong>tutkimusstrategia</strong>n ja tutkimustoiminnan aikataulutetun kehittämis-<br />
ja hyödyntämisohjelman sekä tekemään ehdotuksen ministeriön tutkimushallinnon organisoinnista.<br />
Työryhmän puheenjohtajana toimi ylitarkastaja Kari Gröhn alueiden ja hallinnon kehittämisosastolta.<br />
Jäseninä olivat tutkija Kielo Brewis (31.8.2005 saakka) ja tutkija Arno Tanner<br />
(1.9.2005 alkaen) Ulkomaalaisvirastosta, tutkimuspäällikkö Markus Heiskanen Raja- ja merivartiokoulusta,<br />
ylitarkastaja Anu Hernesmaa kuntaosastolta, tutkimuspäällikkö Risto Honkonen<br />
<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulusta, sihteeristön päällikkö Tarja Mankkinen sisäisen turvallisuuden<br />
sihteeristöstä, neuvotteleva virkamies Ilkka Mella alueiden ja hallinnon kehittämisosastolta,<br />
suunnittelujohtaja Veikko Peltonen pelastusosastolta ja tutkimuspäällikkö Hannu Rantanen<br />
Pelastusopistosta. Viimeksi mainitun sijaisena kokouksissa oli erikoistutkija Esko Kaukonen<br />
Pelastusopistosta. Sihteereinä toimivat sihteeristön päällikkö Tarja Mankkinen sisäisen turvallisuuden<br />
sihteeristöstä ja ylitarkastaja Tarja Pyöriä alueiden ja hallinnon kehittämisosastolta.<br />
Ministeriön <strong>tutkimusstrategia</strong>työ perustuu valtioneuvoston 7.4.2005 tekemään periaatepäätökseen<br />
julkisen tutkimusjärjestelmän rakenteellisesta kehittämisestä. Päätös edellytti, että ministeriöt<br />
tekevät sektoritutkimuksen aikataulutetut kehittämis- ja hyödyntämisohjelmat 30.9.2005<br />
mennessä ja nimeävät vastuuhenkilön tai yksikön, joka johtaa ja koordinoi hallinnonalan sektoritutkimuksen<br />
strategista suunnittelua ja tutkimusresurssien käyttöä sekä kehittää tutkimuksen<br />
hyödyntämismekanismeja. Ministeriöiden tulee raportoida ensimmäisen kerran valtioneuvoston<br />
periaatepäätöksen edellyttämistä kehittämispäätöksistä ja toteutetuista toimista valtion tiede- ja<br />
teknologianeuvostolle 30.6.2006 mennessä.<br />
Valtion sektoritutkimuksen rakenteellista ja toiminnallista kehittämistä arvioidaan Jussi Huttusen<br />
selvitysmiesraportissa vuonna 2004. Raportin mukaan Suomessa ministeriöillä on tärkeä<br />
rooli sektoritutkimuksen kehittämisessä ja hyödyntämisessä. Ne tilaavat ja rahoittavat tutkimusta,<br />
tulosohjaavat hallinnonalan tutkimuslaitoksia ja hyödyntävät tutkimustuloksia. Sektoritutkimuksen<br />
merkitys eri politiikkalohkojen kehittämistyössä on kasvanut huomattavasti ja tutkimusta<br />
pidetään nykyisin poliittisen päätöksenteon ja yhteiskunnan kehittämisen strategisena<br />
resurssina samoin kuin johtamisen ja kehittämisen keskeisenä välineenä.<br />
Syvällistä ja kattavaa sektoriosaamista tarvitaan erityisesti siirryttäessä hallinnon perinteisistä<br />
toimintamalleista yhteistyöverkostoihin perustuvaan strategiseen johtamiseen ja kehittämiseen.<br />
Sektoritutkimuksen suurimpana kehittämishaasteena pidetään koordinaatiota, sillä yhteiskunnan<br />
muutokset eivät heijastu riittävästi järjestelmän rakenteisiin ja voimavaroihin.<br />
Valtioneuvoston periaatepäätös edellyttää, että ministeriöt sitoutuisivat tietovaltaiseen hallintokulttuuriin<br />
läpi linjaorganisaation ja että niiden ylin johto priorisoisi tutkimus- ja kehittämistoiminnan<br />
ja sen johtamisen riittävän korkealle. Ministeriöiden tulisi laatia oman hallinnonalansa<br />
strategiaan ja yleistavoitteisiin perustuva tutkimustoiminnan strategia, jota päivitetään<br />
säännöllisesti. Tutkimustoiminnan jatkuvan arvioinnin kohteena tulisi olla ministeriöiden<br />
sitomattomat tutkimusmäärärahat ja hallinnonalan tutkimuslaitokset. Jokaisella ministeriöllä<br />
tulisi olla tutkimustoiminnan strategiaan perustava tutkimushallinto.<br />
7
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Jussi Huttusen selvitysmiesraportti lähtee siitä, että strategian lähtökohdat ja itse strategia<br />
käsiteltäisiin ministeriön johtoryhmässä osana varsinaisen toiminnan suunnittelun koordinointia<br />
ja että strategian toteutumista seurattaisiin toiminta- ja taloussuunnitelmien käsittelyjen ja tulosneuvottelujen<br />
yhteydessä.<br />
2 Toimintaympäristön kuvaus<br />
2.1 Toimintaympäristöön vaikuttavat muutostekijät<br />
Globaalitalouden vahvistuminen ja Euroopan unionin laajentuminen ja integraation syveneminen<br />
vaikuttavat aluekehityksen edellytyksiin. Taloutta leimaa siirtyminen innovaatiovetoiseen<br />
kehitykseen.<br />
Sadan miljoonan asukkaan Itämeren alueesta on muotoutumassa monikansallinen talousalue.<br />
Laajeneva yhteistyö yritysten, oppilaitosten ja kansalaisten kesken yli rajojen luo edellytyksiä<br />
alueiden elinkeinotoiminnan ja kulttuurin kehitykselle.<br />
Maahanmuutto Suomeen tulee kasvamaan. Alueellisesti sillä on suurin merkitys pääkaupunkiseudulla<br />
ja suurimmilla kaupunkiseuduilla sekä Venäjältä muuttaneiden osalta myös Itä-<br />
Suomessa. Korkea turvallisuustaso edesauttaa tervettä maahanmuuttoa.<br />
Rajaturvallisuuden ja tullivalvonnan keskeisiä tekijöitä ovat ulkorajanaapureiden sisäinen turvallisuustaso<br />
ja sosiaalinen hyvinvointi sekä muutokset rajavalvonnan tasossa. Raja- ja tullivalvonnan<br />
puutteet voivat helpottaa rikollisuuden toimintamahdollisuuksia Suomessa. Ulkomailta<br />
johdetun kovan rikolliskulttuurin lisääntyminen, kansainvälinen talousrikollisuus ja järjestäytynyt<br />
huumausainerikollisuus sekä terrorismin uhka on otettava vakavasti.<br />
Yhteiskunnan jatkuva teknistyminen, verkottuminen ja monimutkaistuminen lisäävät eri toimintojen<br />
ja järjestelmien haavoittuvuutta. Tietojärjestelmien suojaamiseksi tarvitaan yhteistyötä<br />
eri viranomaisten ja yksityisen tuotantoelämän kanssa.<br />
Suurten ikäluokkien poistuminen työmarkkinoilta ja alueellisesti eriytyvä väestö- ja työvoimakehitys<br />
asettavat haasteita julkiselle sektorille. Suurimmat investointitarpeet ja julkisten hyvinvointipalvelujen<br />
kasvupaineet kohdistuvat kasvaviin keskuksiin. Väestön väheneminen ja heikentyvä<br />
huoltosuhde vaikeuttavat palvelujen järjestämistä syrjäseuduilla.<br />
Kuntien kiristyvä rahoitustilanne edellyttää palvelujen tuottavuuden lisäämistä ja taloudellisesti<br />
kestävällä pohjalla olevaa palvelurakennetta.<br />
Työvoiman väheneminen kiristää kilpailua työvoimasta, jolloin työnantajien on etsittävä keinoja<br />
työn uudelleen organisoimiseksi. Työvoiman käyttöä joudutaan joustavoittamaan ja työelämää<br />
sopeuttamaan työntekijöiden elämänkaaren eri vaiheisiin.<br />
8
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
2.2 Toimintaympäristön muutoksen haasteet tutkimustoiminnalle<br />
Tutkimustoiminnan merkitys kasvaa tulevaisuudessa. EU:ssa on valmisteilla tutkimuksen seitsemäs<br />
puiteohjelma vuosille 2007 - 2013. Yhdeksi teema-alueeksi ohjelmaan esitetään turvallisuutta.<br />
Yhteisen eurooppalaisen tutkimusalueen muodostaminen samoin kuin yhteiseen koulutusalueeseen<br />
liittyvä tutkintouudistus edellyttävät tutkimuksen laadun parantamista (Bolognan<br />
prosessi).<br />
Rajaturvallisuus on keskeinen osa yhteiskunnan sisäistä turvallisuutta. Euroopan unionin laajeneminen<br />
ja sisärajatarkastusten poistuminen vanhojen ja uusien jäsenmaiden väliltä luovat rajat<br />
ylittävälle rikollisuudelle entistä suotuisammat olosuhteet.<br />
Vakavan rikollisuuden, kuten terrorismin, torjunta edellyttää entistä kiinteämpää yhteistyötä eri<br />
viranomaisten ja muiden toimijoiden välillä niin kansallisesti kuin kansainvälisesti. Turvallisuusuhkien<br />
torjuminen edellyttää tutkittua tietoa rajat ylittävistä ilmiöistä samoin kuin viranomaisten<br />
toimenpiteiden tehokkuudesta ja toimivuudesta. Tutkittua tietoa tarvitaan myös koulutukseen,<br />
jonka kautta uusin tieto välittyy käytäntöön.<br />
Ulkomaalaisasioissa on varauduttava Suomen väestörakenteen ja kansainvälisen muuttoliikkeen<br />
nopeaan muutokseen. Työvoiman kansainvälinen muuttoliike, pakolaisuus ja perheiden<br />
yhdistäminen ovat muuttoliikkeen sektoreita, joiden tutkimuksen on reagoitava riittävän nopeasti,<br />
jotta päätöksenteko ja maahanmuuttopoliittinen strategia saavat pohjakseen ajankohtaista<br />
tutkittua tietoa.<br />
Pelastustoimen uuden alueorganisaation tavoitteena on toiminnan tehostaminen ja voimavarojen<br />
kohdentaminen entistä enemmän onnettomuuksien ehkäisyyn. Näiden tavoitteiden saavuttaminen<br />
edellyttää lisääntyvää panostusta tutkimus- ja kehittämistoimintaan.<br />
Syrjäytymisen estäminen on tulevina vuosina sisäisen turvallisuuden haaste. Yhteiskunnan ulkopuolelle<br />
ajautuvien määrä voi lisääntyä ja aiheuttaa vakavia henkilökohtaisia, yhteiskunnallisia<br />
ja kansantaloudellisia ongelmia.<br />
Sisäisen turvallisuuden ohjelmassa on asetettu tavoitteeksi, että Suomi on Euroopan turvallisin<br />
maa. Ohjelmassa asetettujen turvallisuustavoitteiden todentaminen edellyttää muun muassa<br />
vertailevaa tutkimustietoa eri maiden turvallisuustilanteesta.<br />
Henkirikosten ja koti- ja vapaa-ajan tapaturmien määrä on maassamme länsieurooppalaisittain<br />
suuri. Sisäisen turvallisuuden parantamiseksi niiden määrää on vähennettävä.<br />
On tärkeätä, että yksityinen ja julkinen sektori turvaavat yhteisponnistuksin maan sisäisen turvallisuuden<br />
ja yhteiskunnan toiminnan ennustettavuuden, jotka edesauttavat kansainvälisten<br />
yritysten ja osaajien sijoittumista Suomeen.<br />
Aluekehittämisstrategian lähtökohtana on tehostaa kansallista aluepolitiikkaa ja lisätä toimenpiteiden<br />
vaikuttavuutta. Aluekehityksen ja -hallinnon tutkimus selvittää alueiden kehittymistä,<br />
alueiden kehittämisstrategioita sekä aluepoliittisia toimenpiteiden ja aluehallinnon vaikuttavuutta<br />
ja toimivuutta. Tutkimukset tukevat myös alueellisen kehityksen ennakointia ja seurantaa.<br />
9
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Kunta- ja palvelurakenteen uudistaminen edellyttää tutkimustoiminnalta keskushallinnon, ministeriöiden<br />
ja muiden toimijoiden yhteistyötä.<br />
Tuottavuusohjelman onnistunut toteuttaminen edellyttää aiempaa parempaa tutkimustiedon<br />
hyödyntämistä. Toisaalta tuottavuusohjelma on haaste tutkimustoiminnan resursseille.<br />
3 Tutkimustoiminnan nykytila 1<br />
3.1 Organisointi ja voimavarat<br />
Sisäasiainhallinnolla ei ole varsinaisia omia tutkimuslaitoksia, vaan tutkimusta tehdään lähinnä<br />
ministeriön alaisissa oppilaitoksissa. Kun verrataan tutkimus- ja kehittämistoiminnan voimavaroja<br />
koko valtionhallinnossa ja sisäasiainministeriön toimialalla, voidaan todeta sisäasiainhallinnon<br />
tutkimusresurssien vähäisyys. Valtionhallinnon tutkimus- ja kehittämistoiminnassa<br />
työskentelee Tilastokeskuksen mukaan yli 9 600 henkilöä ja sektorin kokonaisbudjetti on reilut<br />
500 miljoonaa euroa. Työryhmän oman selvityksen mukaan sisäasiainministeriön hallinnonalalla<br />
tutkimustoiminnan parissa työskentelee noin 40 henkilöä ja ministeriön tutkimusbudjetti<br />
on noin 2 miljoonaa euroa.<br />
Osasto Vastuutaho Henkilöresurssit<br />
Budjetti<br />
tutkimusyksikkö/ tutkimustoimintaan<br />
AHO Tutkimustiimi 3 180 000 euroa<br />
erityisohjelmien tutkimuspanostus 250 000 euroa<br />
KO - ei tutkimusbudjettia<br />
UO<br />
Ulkomaalaisvirasto/maatietopalvelu<br />
10 ei tutkimusbudjettia<br />
PO 1<br />
<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulu/<br />
tutkimusyksikkö<br />
22 1,1 milj. euroa (571 000 budjettirahoitus sis. palkat,<br />
563 000 erillisrahoitus)<br />
PEO Pelastusopisto/ tutkimusyk-<br />
3 170 000 euroa (sis. palkat)<br />
RVL<br />
sikkö (koordinointi)<br />
Raja- ja merivartiokoulu/<br />
tutkimus- ja tietopalvelu<br />
YHTEENSÄ 41 1 980 000 euroa<br />
(Palosuojelurahasto n. 1 milj. euroa)<br />
3 280 000 euroa + palkat / 90 000 euroa tutkimustoimintaan<br />
1) Yhteistyösopimukset Turun ja Tampereen yliopistojen kanssa, joissa kaksi professuuria.<br />
Alueiden ja hallinnon kehittämisosaston tutkimustiimille on osoitettu vuosittain maakunnan<br />
kehittämisrahasta noin 180 000 euroa. Lisäksi maakunnan kehittämisrahalla rahoitetaan mm.<br />
osaamiskeskusohjelmaan ja aluekeskus- ja kaupunkipolitiikkaan sekä saaristopolitiikkaan liittyviä<br />
tutkimuksia yhteensä noin 250 000 eurolla.<br />
Kuntaosastolla ei ole tällä hetkellä käytettävissään tutkimusbudjettia tai perusrahoitusta tutkimusten<br />
tilaamista tai omaa tutkimustoimintaa varten.<br />
1 Tämä luku on yhteenveto osastojen tutkimustoiminnasta. Nykytilan kuvaukset ovat kokonaisuudessaan liitteenä.<br />
10
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Pelastustoimessa tutkimuksen koordinoinnista vastaa Pelastusopiston tutkimusyksikkö, jossa<br />
työskentelee kolme henkeä. Tutkimushankkeissa työskentelee vuositasolla 10 - 20 henkeä.<br />
Opiston tutkimusbudjetti on noin 170 000 euroa sisältäen palkkakulut. Merkittävin tutkimustoiminnan<br />
rahoittaja on valtion talousarvion ulkopuolinen Palosuojelurahasto, joka avustaa harkintansa<br />
mukaan mm. tutkimushankkeita. Rahaston tutkimustoimintaan myöntämät avustukset<br />
ovat olleet noin miljoona euroa vuotta kohti.<br />
<strong>Poliisi</strong>alan tutkimus- ja kehittämistoiminta on laajinta <strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulussa, mutta<br />
toimintaa harjoitetaan myös muissa poliisin yksiköissä. <strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulun tutkimusyksikössä<br />
työskentelee 22 henkeä, joista 8 on virassa ja 14 projektirahoituksella. Vuonna<br />
2005 yksikön budjetti on noin 1,1 miljoonaa euroa, josta puolet on kehysrahoitusta (budjettirahoitusta)<br />
ja puolet erillistä projektirahoitusta.<br />
Rajavartiolaitoksen tutkimustoiminnasta vastaa Raja- ja merivartiokoulu, jonka tutkimus- ja<br />
tietopalvelualalla työskentelee kolme henkeä. Vuoden 2005 tutkimusbudjetti on noin 90 000<br />
euroa.<br />
Ulkomaalaisviraston oikeus- ja maatietoyksikön maatietopalvelu tuottaa maatietoa ja maatutkimusta<br />
ulkomaalaisvirastolle, ministeriölle, muille viranomaisille ja kansainvälisille järjestöille.<br />
Virastolla ei ole eritystä tutkimusbudjettia, vaan selvitykset ja tutkimukset tehdään pääasiassa<br />
virkatyönä. Maatietopalvelussa työskentelee kymmenen henkeä.<br />
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> hallinnonalan tutkimustoiminnassa hyödynnetään paljon opinnäytetöitä.<br />
Rajavartiolaitoksen tarvitsemia tutkimuksia tehdään pääasiassa opinnäytetöinä Maanpuolustuskorkeakoulussa<br />
ja Raja- ja merivartiokoulussa. Myös poliisitoiminnan ja pelastustoimen kehittämiseen<br />
liittyvää tutkimusta tehdään paljon opinnäytteinä. Tilaustutkimuksia tehdään silloin,<br />
kun ei ole omia henkilöresursseja tai asiantuntemusta.<br />
3.2 Painopisteet ja tutkimusalueet<br />
Seuraavassa esitetyt painopisteet ja tutkimusalueet kuvaavat nykytilannetta, mutta osastoilla on<br />
jatkuvasti käynnissä strategiatyötä, jossa linjataan tutkimusalueita.<br />
Aluekehityksen ja -hallinnon keskeiset tutkimusteemat ovat<br />
• alueiden talous ja työmarkkinat,<br />
• osaaminen ja innovaatiot,<br />
• väestö ja koulutus,<br />
• alueellinen keskittyminen ja eriytyminen,<br />
• yritystoiminta ja verkostoituminen,<br />
• hyvinvointi – syrjäytyminen,<br />
• hallinnon toimivuus,<br />
• EU:n rakennerahasto-ohjelmien ja kansallisten ohjelmien arviointi ja<br />
• muiden aluepoliittisten toimenpiteiden arviointi.<br />
Kuntatutkimuksen ajankohtaisia teemoja ovat<br />
• palvelujen järjestäminen ja uudet palvelutuotantomuodot,<br />
• kuntien väliset yhteistyösuhteet,<br />
• kunnallishallinnon muutokset esim. talouden ja rakenteiden näkökulmasta,<br />
11
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
• kuntatalous ja kuntajohtaminen,<br />
• kuntahallinta,<br />
• kuntarakenteen muutos ja<br />
• kunnallinen demokratia.<br />
Pelastustoimen tutkimuksen pääluokat ovat<br />
• yhteiskunnallinen kehitys ja pelastustoimen organisoituminen sen osana,<br />
• onnettomuuksien ennaltaehkäisy,<br />
• pelastustoimen menetelmät,<br />
• palotutkimus,<br />
• vaaralliset aineet ja ympäristöriskit,<br />
• muut onnettomuudet,<br />
• yksilön työkyky ja tehtävien kuormittavuus,<br />
• informaatiotekniikan hyödyntäminen,<br />
• opetusmenetelmät ja koulutuksen arviointi,<br />
• poikkeusoloihin varautuminen ja<br />
• ihmisten käyttäytyminen onnettomuustilanteissa.<br />
<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulussa tutkimusta toteutetaan viidellä eri tutkimusalueella:<br />
• poliisitoiminta,<br />
• poliisipsykologia,<br />
• huumerikollisuus,<br />
• talousrikollisuus ja<br />
• kokonaisrikollisuus.<br />
Rajavartiolaitoksen tutkimustoiminnan painopisteet ovat<br />
• rajaturvallisuus (avain-alueita ovat rajavalvonta, rajatarkastukset, rikostorjunta<br />
ja rajavartiotilanteiden hallinta) ja<br />
• meripelastustoimi.<br />
Ulkomaalaisviraston maatietopalvelun painopistealueena on hankkia, tuottaa ja analysoida objektiivista,<br />
luotettavaa ja ajan tasalla olevaa maatietoa maahanmuuttajien lähtömaista.<br />
3.3 Yhteistyösuhteet<br />
Alueellisen kehityksen tutkimus on lisääntynyt viime vuosina. Yliopistojen ja tutkimuslaitosten<br />
lisäksi monet yksityiset tutkimuslaitokset, kuten PTT ja Etla, harjoittavat aluetutkimusta. Ministeriöt<br />
ja keskushallinto ovat käynnistäneet yhteistyönä alueellisia hankkeita. Hallinnon tutkimuksen<br />
alalla keskeisiä yhteistyökumppaneita ovat yliopistot. Kiinteimmät yhteydet alueiden<br />
ja hallinnon kehittämisosastolla on viime vuosina ollut Helsingin, Tampereen, Jyväskylän,<br />
Joensuun ja Oulun yliopistoihin.<br />
Kunta-alan tutkimustoimintaa harjoitetaan monissa yliopistoissa (Helsingin, Joensuun, Jyväskylän,<br />
Kuopion, Tampereen ja Vaasan yliopistot sekä Åbo Akademi ja Svenska Handelshögskolan)<br />
ja erityisten tutkimuslaitosten ja -säätiöiden (Kunnallisalan kehittämissäätiö, Kunnallistieteen<br />
yhdistys, Stakes ym.) sekä Suomen Kuntaliiton toimesta. Myös suurilla kaupungeilla<br />
(ainakin Helsinki, Espoo) on omia tutkimusyksiköitä, joissa tehdään kunta-alan ja kaupunkipolitiikan<br />
tutkimusta.<br />
12
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Pelastustoimen tutkimuksessa keskeinen tutkimuslaitos on ollut VTT. Yksittäisiä hankkeita on<br />
toteutettu yhteistyössä eri yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa. Palotutkimuksen osalta Palotutkimusraati<br />
koordinoi ja pyrkii mm. saamaan aikaan eri tahojen yhteisiä hankkeita sekä tekemään<br />
tutkimustuloksia tunnetuiksi. Raati on yhdistys, jonka jäseninä on viranomaisia, tutkimuslaitoksia<br />
sekä pelastusalan ja elinkeinoelämän järjestöjä.<br />
<strong>Poliisi</strong>alan tutkimusta tehdään poliisin yksiköiden lisäksi muun muassa Tampereen ja Turun<br />
yliopistoissa. Muut keskeisimmät yhteistyötahot ovat Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos, Stakes<br />
ja Raja- ja merivartiokoulu. Tutkimusyhteistyö Maanpuolustuskorkeakoulun kanssa on vireillä.<br />
<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulun ohella muita keskeisiä tutkimusta toteuttavia tahoja poliisin piirissä<br />
ovat Keskusrikospoliisi ja Suojelupoliisi.<br />
Rajaturvallisuusalan tutkimusta tekee Suomessa ensisijaisesti Raja- ja merivartiokoulu, jonka<br />
tärkeimmät yhteistyökumppanit ovat Maanpuolustuskorkeakoulu, <strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulu ja<br />
Helsingin yliopisto. Yhteistyötä tehdään myös muiden oppilaitosten kuten Joensuun ja Oulun<br />
yliopistojen sekä VTT:n kanssa.<br />
Ulkomaalaisasioissa merkittävimmät kotimaiset yhteistyötahot ovat ulkoasiainministeriö, työministeriö,<br />
Suojelupoliisi, Rajavartiolaitos, yliopistot, Siirtolaisuusinstituutti ja muut tutkimuslaitokset.<br />
3.4 Kansainvälistyminen<br />
Alueiden ja hallinnon kehittämisosasto osallistuu aktiivisesti OECD:n aluekehityskomitean ja<br />
sen yhteydessä toimivien kaupunki-, maaseutu- ja aluetilastotyöryhmien työhön. Komitea ja<br />
työryhmät tuottavat arvokasta kansainvälistä vertailuaineistoa ja suosituksia. Nordregiosta on<br />
kehittynyt pohjoismaisen aluetutkimuksen yhteistyöelin. EU:n rahoittamassa European Spatial<br />
Planning Observation Network (ESPON) -tutkimusohjelmassa sisäasiainministeriö on suomalainen<br />
vastuuviranomainen. Lisäksi osasto osallistuu Strathclyden yliopiston yhteydessä toimivan<br />
European Policies Research Centre -insituutin verkostoyhteistyöhön.<br />
Pelastustoimen osalta tutkimusyhteistyötä on erityisesti Pohjoismaiden kesken ja jonkin verran<br />
EU:n tasolla. VTT ja Pelastusopisto selvittävät parhaillaan pelastustoimen kansainvälistä tutkimusta<br />
ja koulutusta. Selvityksen pohjalta pyritään tiiviimpään tutkimusyhteistyöhön ulkomaisten<br />
toimijoiden kanssa.<br />
<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulun tutkimusyksikkö on aina panostanut kansainvälisyyteen. Tutkijoilla<br />
on suhteellisen laajat kansainväliset verkostot ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa on<br />
toteutettu muutamia yhteisiä tutkimushankkeita. Tulevaisuudessa keskeisen foorumin poliisialan<br />
tutkimusyhteistyölle tarjoaa Eurooppalainen poliisiakatemia Cepol. <strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoululla<br />
on yhteistyösopimus Venäjän sisäministeriön Pietarin yliopiston kanssa.<br />
Rajavartiolaitoksen strategian (2015) keskeinen tavoite on rajaturvallisuusalan tutkimuksen<br />
kansallinen ja kansainvälinen verkottuminen. Rajavartiolaitos lisää yhteistyötä rajaturvallisuuden<br />
ja meripelastustoimen asiantuntijaorganisaatioiden sekä alan keskeisten opetus- ja tutkimuslaitosten<br />
kanssa Euroopassa ja sen ulkopuolella. Ensimmäiset yhteishankkeet käynnistyivät<br />
vuonna 2003.<br />
13
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Ulkomaalaisviraston tutkijoilla on aktiivista tutkimustiedon vaihtoa IGC (Intergovernmental<br />
Consultations) -yhteistyössä Genevessä, EU:n EURASILin puitteissa ja sähköisesti UNHCR:n<br />
Tukholman toimiston kanssa. Lisäksi etenkin pohjoismainen tutkimusyhteistyö maahanmuuttovirastojen<br />
tutkimusyksiköiden välillä on vilkasta. Maatietopalvelu konsultoi Itä-Euroopan vastaavien<br />
virastojen kanssa. Tutkijat osallistuvat tulevaisuudessa yhä enemmän yhteistyössä muiden<br />
maiden viranomaisten kanssa tiedonhankinta- ja analyysimatkoille pakolaisten lähtöalueille.<br />
4 Sisäasiainhallinnon tutkimustoiminnan strategia<br />
4.1 Tutkimustoiminnan tavoitetila vuonna 2010<br />
1. Tutkimustoiminta tuottaa riittävästi laadukasta tietoa, jota hyödynnetään strategisessa ja<br />
muussa päätöksenteossa sekä toiminnan kehittämisessä.<br />
2. Tutkimustoiminnalla varmistetaan sisäasiainhallinnon kyky reagoida toimintaympäristön<br />
muutoksiin sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla.<br />
3. Tutkimustoiminta nojaa vakiintuneeseen verkostoyhteistyöhön ministeriön toimialojen<br />
ja yhteistyötahojen kanssa niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin.<br />
4.2 Koko hallinnonalaa koskevat strategiset linjaukset<br />
Tavoite<br />
Tutkimustoiminta tuottaa riittävästi laadukasta tietoa, jota hyödynnetään strategisessa<br />
ja muussa päätöksenteossa sekä toiminnan kehittämisessä.<br />
Strategiset linjaukset<br />
Tutkimustietoa käytetään osana ministeriön strategiaprosessia ja toiminnan ja talouden<br />
suunnittelua sekä päätöksenteon vaikuttavuuden arviointia.<br />
Varmistetaan <strong>tutkimusstrategia</strong>n edellyttämät riittävät voimavarat laadukkaan tiedon<br />
tuottamiseen.<br />
Laadukasta tutkimustietoa tuotetaan kansalaisyhteiskunnan ja väestön käyttöön,<br />
jotta ne kykenisivät muodostamaan objektiivisemman kuvan yhteiskunnan muutoksesta.<br />
Tutkimustoiminnassa noudatetaan tutkimuksen eettisiä periaatteita.<br />
Kansainvälisellä tutkimuksella laajennetaan päätöksenteon tietopohjaa erityisesti<br />
ilmiöissä, joilla on kansainvälinen ulottuvuus.<br />
14
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Henkilöstöpolitiikalla varmistetaan, että sisäasiainhallinnon tutkimustoimintaan ja<br />
tiedontuottamiseen liittyvät työpaikat ovat haluttuja.<br />
Henkilöstöä kannustetaan kehittämään tieteellistä pätevyyttään ja tutkimusosaamistaan.<br />
Tavoite<br />
Tutkimustoiminnalla varmistetaan sisäasiainhallinnon kyky reagoida toimintaympäristön<br />
muutoksiin sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla.<br />
Strategiset linjaukset<br />
Laaditaan säännöllisesti tutkittuun tietoon perustuva arvio sisäasiainhallinnon<br />
toimialan kannalta keskeisten seikkojen tulevasta kehityksestä.<br />
Toimintaympäristön muutoksiin kohdistuvan tutkimuksen riittävyyttä ja kattavuutta<br />
arvioidaan säännöllisesti koko ministeriön tasolla.<br />
Varmistetaan tutkimustiedon joustava välittäminen toimintaympäristön muutoksista<br />
hallinnonalalla siten, että organisaatioiden väliset raja-aidat eivät muodosta<br />
estettä tiedon välitykselle.<br />
Tutkimustoiminnassa varataan resursseja ennalta suunnittelemattomiin, toimintaympäristön<br />
muutoksista johtuviin tutkimustarpeisiin.<br />
Osallistutaan aktiivisesti ministeriöiden väliseen yhteistyöhön toimintaympäristön<br />
muutosten kartoittamisessa.<br />
Kansainvälistä toimintaympäristön muutoksiin liittyvää tutkimusta seurataan tiiviisti<br />
erityisesti rajat ylittävien ilmiöiden kohdalla.<br />
Tavoite<br />
Tutkimustoiminta nojaa vakiintuneeseen verkostoyhteistyöhön ministeriön toimialojen<br />
ja yhteistyötahojen kanssa niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin.<br />
Strategiset linjaukset<br />
Laaja verkostoituminen on sisäasiainhallinnon yhteinen keino varmistaa tuloksellinen<br />
tutkimustoiminta ja tutkimustulosten hyödyntäminen.<br />
Hakeudutaan tiiviiseen yhteistyöhön niiden yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa,<br />
jotka harjoittavat sisäasiainhallinnon tehtäviin liittyvää tutkimustoimintaa.<br />
Tutkimus- ja kehittämistyötä tehdään myös yrityselämän ja erilaisten yhteisöjen<br />
kanssa.<br />
Kansainvälisessä toiminnassa painotetaan tutkimuksen vuorovaikutteisuutta ja<br />
haetaan aktiivisesti kumppaneita mm. osallistumalla kansainvälisiin tutkimushankkeisiin.<br />
15
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Vuorovaikutusta virkamiesten ja tutkijoiden välillä lisätään, jotta voidaan kasvattaa<br />
tutkimustiedon hyödynnettävyyttä ja tietoa käytettävissä olevista tutkimustuloksista.<br />
Sisäasiainhallinnon tutkimustoiminnassa lisätään ulkopuolista rahoitusta. Toimialojen<br />
välistä yhteistyötä hyödynnetään ulkopuolisen rahoituksen hankinnassa ja<br />
hallinnoinnissa.<br />
4.3 Koko hallinnonalaa koskevat toimenpiteet<br />
Seuraavien toimenpiteiden toteutuksesta vastaavat perustettavaksi esitetty työryhmä ja ministeriön<br />
osastot.<br />
1. Sisällytetään <strong>tutkimusstrategia</strong> osaksi ministeriön toiminnan ja talouden suunnittelua.<br />
Strategian lähtökohdat ja strategia käsitellään osana varsinaisen toiminnan<br />
suunnittelun koordinointia. Strategian toteutumista seurataan toimintaja<br />
taloussuunnitelmien käsittelyn, määräaikaisraportoinnin sekä tulosneuvottelujen<br />
yhteydessä.<br />
2. Käynnistetään sisäasiainhallinnon toimintaympäristön muutoksiin, toiminnan<br />
tuloksiin sekä strategisiin linjauksiin perusteita antavia tutkimushankkeita. Parannetaan<br />
sisäasiainministeriön eri sektoreiden tiedonvaihtoa yhteisten tutkimushankkeiden<br />
muodostamiseksi.<br />
3. Laaditaan määräajoin tutkimustietoon perustuva katsaus sisäasiainhallinnon<br />
toimintaan vaikuttavasta kehityksestä. Katsausta käytetään osana ministeriön<br />
strategiaprosessia ja toiminnan ja talouden suunnittelua sekä hallitusohjelman<br />
laadinnan tausta-aineistona.<br />
4. Kohdennetaan tutkimustoimintaan sisäasiainministeriön strategian määrittämien<br />
tavoitteiden edellyttämät voimavarat.<br />
5. Tuottavuusohjelmassa käytettyyn henkilötyövuosikehykseen ei sisällytetä ulkopuolisella<br />
rahoituksella palkattuja henkilöitä. Budjettikehyksen ulkopuolisella<br />
rahoituksella työskenteleville henkilöille turvataan riittävät työtilat ja muut fasiliteetit.<br />
6. Tuetaan henkilöstön pätevyyden ja tutkimusosaamisen hankkimista sekä taloudellisesti<br />
että työaikajärjestelyin. Turvataan ministeriön tutkimustehtävien kilpailukyky<br />
mm. palkkauksellisesti. Laaditaan henkilökohtaisia verkostoitumissuunnitelmia,<br />
joiden toteutumista seurataan kehityskeskusteluissa.<br />
7. Hyödynnetään korkeakouluharjoittelijoita tutkimus- ja selvitystehtävissä.<br />
8. Selvitetään mahdollisuus turvallisuusalan tutkijakoulutusohjelman käynnistämiseksi.<br />
16
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
9. Tehostetaan tutkimusresurssien käyttöä. Selvitetään keinoja lisätä ulkoista rahoitusta<br />
sekä mahdollisuutta osallistua kansainvälisiin tutkimushankkeisiin.<br />
10. Osallistuminen EU:n tutkimuksen puiteohjelman turvallisuusteeman edellyttää<br />
ministeriön turvasektorin osastojen, muiden kotimaisten turvallisuusviranomaisten<br />
ja muiden toimijoiden yhteistyötä.<br />
11. Kartoitetaan sisäasiainministeriön kannalta keskeiset osaajat ja tutkimustietoa<br />
tuottavat instituutiot niin kotimaassa kuin ulkomailla ja luodaan niihin toimivat<br />
yhteydet.<br />
12. Kehitetään tutkimuksen hyödyntämismekanismeja. Luodaan menettely, jolla<br />
seurataan tutkimustiedon hyödyntämistä strategisessa päätöksenteossa. Tutkimushankkeiden<br />
rahoituspäätöksissä selvitetään hankeen yhteys <strong>tutkimusstrategia</strong>an<br />
(hyödyntämissuunnitelma). Koko tutkimustoiminnan vaikuttavuutta arvioidaan<br />
säännöllisesti.<br />
13. Käynnistetään tietopalveluyhteistyö Tullin tietopalvelun, Raja- ja merivartiokoulun<br />
tutkimus- ja tietopalvelualan, <strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulun kirjaston ja<br />
Ulkomaalaisviraston maatietopalvelun kesken.<br />
14. Turvataan tutkimustiedon julkisuus. Tiedotetaan aktiivisesti tutkimushankkeista<br />
ja niiden tuloksista. Ylläpidetään ministeriön internetsivuilla tutkimusfoorumia<br />
ja kehitetään tutkimustoimintaa koskevaa tietopalvelua.<br />
15. Osallistutaan julkiseen keskusteluun. Saatetaan tutkimustulokset asiantuntijoiden<br />
ja tiedeyhteisön arvioitavaksi konferensseissa, tutkijatapaamisissa, julkaisuissa<br />
jne.<br />
16. Perustetaan tutkimustoimintaa koordinoiva työryhmä, jonka tehtävänä on kehittää<br />
ministeriön yhteistä tutkimuspolitiikkaa. Työryhmä ylläpitää ministeriön<br />
<strong>tutkimusstrategia</strong>a ja vastaa sen edellyttämistä kehittämistoimista. Työryhmä<br />
raportoi vuosittain toiminnastaan ministeriön lisäksi valtion tiede- ja teknologianeuvostolle.<br />
Työryhmälle tulee osoittaa tarvittavat henkilöresurssit asioiden<br />
valmistelua varten. Työryhmä tulee asettaa välittömästi.<br />
4.4 Toimenpiteiden konkretisointi osastoittain<br />
1. Tutkimustoiminta tuottaa riittävästi laadukasta tietoa, jota hyödynnetään strategisessa<br />
ja muussa päätöksenteossa sekä toiminnan kehittämisessä.<br />
Alueiden- ja hallinnonkehittämisosasto julkaisee kerran vuodessa maakuntien suhdannekehitystä<br />
kuvaavan raportin, joka sisältää analyysin väestö-, työllisyys- ja talouskehityksestä. Osasto<br />
tuottaa tutkimuksista ja seurantatiedosta yhteenvetoja, taulukoita ja kuvioita, jotka jaetaan tietoverkon<br />
kautta alueiden- ja hallinnon kehittämisosaston ja ministeriön muiden osastojen käyttöön.<br />
Alueellista seurantatietoa ja siihen perustuvia aluepoliittisia sekä hallinnon kehittämiseen<br />
liittyviä yhteenvetoja tuotetaan tärkeimpien aluejakojen mukaan.<br />
17
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Osaston sisäisissä arviointitilaisuuksissa otetaan kantaa keskeisiin tutkimustuloksiin ja tilastollisiin<br />
seurantatietoihin sekä arvioidaan mahdollisten jatkoselvitysten tarvetta. Eri tutkijatahojen<br />
kanssa järjestetään seminaareja ja tapaamisia osaston rahoittamiin tutkimuksiin liittyen. Osaston<br />
tutkimustiimi laatii vuosittain toteutettavan tutkimussuunnitelman, valmistelee ja esittelee<br />
rahoitettavat hankkeet sekä tiedottaa tutkimustuloksista. Tutkimustiimi järjestää seminaareja ja<br />
tutkijatapaamisia ja edistää verkottumista tutkijayhteisöjen, muiden ministeriöiden ja keskushallinnon<br />
yksiköiden kanssa ja osaston sisällä sekä luo yhteyksiä mediaan.<br />
Kuntaosaston tavoitteena on kytkeä tutkimustoiminnasta saatu tieto tiiviimmin päätöksentekoon<br />
kehittämällä tutkimustulosten säännöllistä seurantaa ja hyödyntämistä. Osastolta nimetään<br />
henkilöt, joiden toimenkuvaan alan tutkimustulosten seuraaminen osastolla kuuluu.<br />
Pelastusosaston tutkimustoiminnan tavoitteena on tuottaa tietoa pelastustoimen strategisen<br />
suunnittelun ja toimialan kehittämisen pohjaksi. Tutkimustoiminta kytketään kiinteästi toiminnan<br />
ja talouden suunnitteluun.<br />
Pelastusopiston tutkimusyksikköä ja sen voimavaroja kehitetään. Vuoden 2006 alusta palkataan<br />
uusi erikoistutkija. Osallistumista tieteelliseen koulutukseen, tutkimushankkeisiin ja tieteellisiin<br />
kokouksiin tuetaan. Käytössä olevaa lyhytaikaista työnkiertomahdollisuutta jatketaan ja kehitetään.<br />
Opiston omaan tutkimustoimintaan osallistuu tutkimusyksikön lisäksi myös opiston muuta<br />
henkilöstöä. Opiston tutkimustoiminnassa kehitetään erityisesti opinnäytetöiden hyödyntämistä<br />
ja liittymistä toimialan kehittämistarpeisiin.<br />
<strong>Poliisi</strong>osaston toimialalla tutkimustoiminnan yhtenä keskeisenä tehtävä on tuottaa tietoa poliisin<br />
strategiatyön pohjaksi. <strong>Poliisi</strong>toimen kehittämishankkeisiin ja merkittävien lakien vaikutusten<br />
arviointiin varataan etukäteen riittävät resurssit. Tutkimusresursseista ja suuntaviivoista<br />
sovitaan tulosneuvotteluissa. Varmistetaan se, että myös tutkimushenkilöstön osalta noudatetaan<br />
valtion henkilöstöpoliittisia linjauksia.<br />
<strong>Poliisi</strong>alan tutkimustoimintaa varten perustetaan oma osasto Tampereelle valmistuvaan poliisioppilaitokseen.<br />
Henkilöstön pysyvyys ja pätevän henkilöstön rekrytoiminen turvataan <strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulun<br />
siirtyessä Tampereelle vuoden 2008 alussa.<br />
Rajavartio-osaston tavoitteena on kytkeä tutkimustoiminta osaksi strategista päätöksentekoa<br />
kehittämällä tutkimustulosten seuranta- ja hyödyntämisjärjestelmää. Tutkimustoiminnan arviointia<br />
kehitetään ottamalla käyttöön tunnusluvut tutkimus- ja kehittämistoiminnassa ja tietopalvelussa.<br />
Tutkimuksen laatua parannetaan hankkimalla tutkimusosaamista sekä keskittämällä<br />
tutkimustöiden ohjaus Raja- ja merivartiokoululle. Tietopalvelua kehitetään osana tutkimustoimintaa.<br />
Tiedon hakua, seurantaa ja hyödyntämistä parannetaan kehittämällä tietoprosesseja<br />
sekä ottamalla käyttöön tietostrategia.<br />
Ulkomaalaisosaston alaisuudessa toimivassa Ulkomaalaisvirastossa kehitetään niin käyttäjäkohtaisia<br />
kuin ulkopuolisiakin analyysi- ja tiedonhankintatyön arviointimenetelmiä. Ulkomaalaisvirastossa<br />
pyritään siihen, että kaikki sen maatietopalvelun tutkimus on julkista, lukuun<br />
ottamatta yksityistä henkilöä tai valtioiden turvallisuutta koskevaa tutkimusta. Kaikessa analyysityössä<br />
pyritään käyttämään yhtenäisiä alaviite- ja lähdejärjestelmiä. Lisätään ja systematisoidaan<br />
edelleen kansainvälistä yhteistyötä yhä korkealuokkaisemman maatutkimuksen laatimiseksi<br />
esimerkiksi järjestämällä enemmän kansainvälisiä tiedonhankintamatkoja kriisialueille.<br />
18
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
2. Tutkimustoiminnalla varmistetaan sisäasiainhallinnon kyky reagoida toimintaympäristön<br />
muutoksiin sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla.<br />
Alueiden ja hallinnon kehittämisosaston tuottamat seuranta- ja ennakointitiedot tukevat aluekehityspolitiikkaa<br />
ja hallinnon kehittämistä sekä tulossuunnitteluprosessia myös ministeriön muilla<br />
toimintalohkoilla. Osasto kehittää alueellisen seuranta- ja ennakointitiedon verkkopalveluja<br />
kokoamalla keskeiset aineistot SM-aluekehitystietokantaan ja seurantataulukoihin. Jo käytössä<br />
olevien tilastotietokantojen hyödyntämistä tehostetaan ministeriön henkilökunnan käyttäjäkoulutuksella.<br />
Osasto osallistuu ministeriöiden ennakointiverkoston toimintaan ja korostaa<br />
aluenäkökulman huomioonottamista verkoston tuottamissa selvityksissä. Osasto osallistuu ministeriöiden<br />
suuriin yhteishankkeisiin kuten esimerkiksi työministeriön työvoiman ennakointiprojektiin<br />
ja opetusministeriön koulutustarjontaprojektiin.<br />
Pelastusosaston tutkimustoiminnan painopisteinä ovat onnettomuuksien ehkäisy ja pelastustoimen<br />
organisoituminen muuttuvassa yhteiskunnassa. Tutkimusresurssien käytössä on tarpeen<br />
turvata mahdollisuus reagoida odottamattomiin tarpeisiin. Pelastustoimen tutkimustoiminnan<br />
koordinoinnista vastaa Pelastusopisto. Osana opiston tulosohjausta pelastusosasto ja opisto sopivat<br />
tutkimustoiminnan tavoitteista ja voimavaroista.<br />
<strong>Poliisi</strong>osasto sopii tulosneuvotteluissa tutkimusta harjoittavien yksiköiden kanssa siitä, että<br />
tutkimustoiminta tuottaa riittävästi toimintaympäristöä koskevaa tietoa. <strong>Poliisi</strong>tutkimuksen<br />
vuosittaisesta seminaarista tiedotetaan aktiivisesti kaikille ministeriön osastoille. Tutkimustoiminnassa<br />
pidetään yllä hyvät yhteistyösuhteet muiden ministeriöiden alaisiin tutkimuslaitoksiin<br />
ja kannustetaan yksiköitä yhteishankkeisiin näiden kanssa. Tutkimusyhteistyötä Raja- ja merivartiokoulun<br />
kanssa jatketaan kansainvälisen toimintaympäristön muutoksiin liittyvissä kysymyksissä.<br />
Rajavartio-osastolla lisätään tutkimusresursseja ja varataan niitä myös akuutteihin tutkimushankkeisiin.<br />
Raja- ja merivartiokoulu lisää osallistumista kansallisiin ja kansainvälisiin tutkimushankkeisiin<br />
sekä tehostaa toimintaympäristön ja siitä saatavan tutkitun tiedon seurantaa<br />
kehittämällä tietopalvelua sekä tiivistämällä tietopalvelun ja rajavartiolaitoksen esikunnan välistä<br />
tilanteen seurantaa.<br />
Ulkomaalaisosasto varautuu Ulkomaalaisviraston resursseissa toimintaympäristön muutokseen<br />
ja kansalliseen demografiseen kehitykseen, joka saattaa jopa kaksinkertaistaa viraston asiakaskunnan<br />
5-10 vuodessa.<br />
3. Tutkimustoiminta nojaa vakiintuneeseen verkostoyhteistyöhön ministeriön toimialojen<br />
ja yhteistyötahojen kanssa niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin.<br />
Alueiden- ja hallinnon kehittämisosasto on säännöllisessä yhteydessä tutkijayhteisöön ja toimii<br />
yhteistyössä alueiden ja hallinnon kehittämisen kannalta keskeisten ministeriöiden ja keskusvirastojen<br />
kanssa saadakseen aikaan paremman synergian tutkimustoiminnassa. Työskentelymuotoina<br />
ovat yhteiset projektit, seminaarit ja verkostot. Lisäksi luodaan toimivat yhteydet tiedotusvälineisiin,<br />
jotta niillä olisi riittävästi tietoja osaston kannalta keskeisistä kysymyksistä.<br />
Osaston tärkeimmät kansainväliset verkostokumppanit ovat OECD, Nordregio, EU:n Espontutkimusohjelma<br />
sekä IQ-Net -verkosto.<br />
19
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Kuntaosasto osallistuu aktiivisesti alan oppilaitosten sekä tutkimuslaitosten ja -säätiöiden tutkimusyhteistyöhön<br />
tutkimushankkeiden ohjaus- ja työryhmätyöskentelyn kautta. Osasto järjestää<br />
jatkossa kuntatutkimusta tekevien yhteistyökumppanien kanssa säännöllisin väliajoin tapaamisia,<br />
joissa kartoitetaan meneillään olevia tutkimushankkeita sekä arvioidaan tutkimuksen<br />
tarvetta. Kuntaosasto seuraa aktiivisesti alan kansainvälisiä tutkimus- ja kehittämishankkeita ja<br />
osallistuu niihin mahdollisuuksien mukaan.<br />
Pelastustoimen tutkimustoimintaa koordinoivan Pelastusopiston tutkimustoiminta perustuu<br />
oman tutkimuksen ohella verkostoitumiseen ja yhteistyöhön yliopistojen, muiden tutkimuslaitosten<br />
ja tilaajaosapuolten kanssa. Kansainvälistä yhteistyötä lisätään tavoitteena erityisesti<br />
ulkomaisen tutkimuksen ja tilastoinnin hyödyntäminen sekä osallistuminen EU:n ja kansainvälisiin<br />
tutkimushankkeisiin. Opisto valmistelee pelastustoimen tutkimusohjelman ja ylläpitää<br />
sitä. Tutkimustulosten tunnettavuutta ja hyödyntämistä edistetään mm. tietopalveluja kehittämällä.<br />
Pelastusopisto ylläpitää ja kehittää pelastustoimen resurssi- ja onnettomuustietokantaa (PRON-<br />
TO) ottaen huomioon myös tutkimustoiminnan tarpeet.<br />
<strong>Poliisi</strong>alaan liittyvästä tutkimus- ja kehittämistoiminnasta vastaava <strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulu<br />
edellyttää tutkijoilta aktiivista osallistumista tieteellisiin konferensseihin (esitelmät) ja kannustaa<br />
tutkimus- ja kehitystyötä tekeviä yksiköitä kansainvälisiin hankkeisiin ja kansainvälisen<br />
rahoituksen hankkimiseen.<br />
Tulosneuvotteluissa kartoitetaan tekniikan alan tutkimus- ja kehitystoimintaa harjoittavien yksiköiden<br />
mahdollisuuksia verkostoitua yritysten kanssa ja hankkia ulkopuolista kansallista ja<br />
kansainvälistä rahoitusta yritysten kanssa. Kartoitetaan ulkopuolisen tutkimusrahoituksen saamisen<br />
esteet. Yli vuoden kestäviin tutkimushankkeisiin nimetään ohjausryhmät, joissa ovat<br />
mukana myös tiedon hyödyntäjät.<br />
Rajavartio-osaston kannalta keskeiset turvallisuusalan instituutiot kartoitetaan. Luodaan yhteydet<br />
kansallisiin ja ulkomaisiin turvallisuusalan opetus- ja tutkimuslaitoksiin sekä tietopalveluihin.<br />
Ulkomaalaisosaston alaisuudessa toimiva Ulkomaalaisvirasto mahdollistaa tutkijoiden verkostoitumisen<br />
maa-alueen ja oman erikoistumisalan kansainvälisten tutkijoiden kanssa. Tutkijoille<br />
resursoidaan mahdollisuus järjestää maa-alueen teemaseminaareja. Yhteistyökumppaneita etsitään<br />
aktiivisesti myös yrityselämästä, ja valmistaudutaan yksityiseen tai puolijulkiseen alihankintaan<br />
myös jatkossa.<br />
20
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
LIITE Tutkimustoiminnan nykytila hallinnonaloittain<br />
Alueiden ja hallinnon kehittämisosasto<br />
Lähtökohdat<br />
Alueiden ja hallinnon kehittämisosastolla valmistui vuonna 2003 osaston tutkimuspoliittinen<br />
ohjelma, jonka tavoitteena on edistää ja hyödyntää tutkimustietoa entistä systemaattisemmin.<br />
Päätöksenteon kannalta keskeisiä tutkimustuloksia ja alueellisen kehityksen seurantatietoja<br />
pyritään tuomaan järjestelmällisesti osaston johdon ja virkamiesten sekä ministeriön muiden<br />
toimintalohkojen käyttöön. Osaston strategia- ja kehittämisjohtamista parannetaan kytkemällä<br />
tutkimustoiminta kiinteämmin päätöksenteon valmisteluun.<br />
Osasto tilaa tarvitsemansa selvitykset, hyödyntää olemassa olevia tutkimustuloksia ja osallistuu<br />
tutkimushankkeiden ohjausryhmätyöskentelyyn. Osaston työntekijät verkottuvat luontaisesti<br />
tutkijoiden ja muiden tutkimustyössä toimivien kanssa osaston omissa hankkeissa ja yhteistyöprojekteissa.<br />
Osaston sisällä tarvitaan kuitenkin aktiivista keskustelua tutkimuksen painopistealueista<br />
sekä keinoista, joilla edistetään aluekehityspolitiikan ja hallinnon kehittämisen kannalta<br />
tärkeätä tutkimusta.<br />
Organisointi ja resursointi<br />
Alueiden ja hallinnon kehittämisosaston asettama tutkimustiimi valmistelee osaston osallistumista<br />
tutkimusprojekteihin ja esittelee ne osaston johtoryhmälle. Tutkimustiimi seuraa alueellisen<br />
kehityksen, aluepolitiikan ja aluehallinnon tutkimusta, kehittää yhteistyötä tutkimuslaitosten,<br />
tutkijoiden ja viranomaisten kanssa, julkaisee raportteja ja ylläpitää osaston ja koko ministeriön<br />
toimintaa tukevaa tietopalvelua.<br />
Tutkimustiimille on osoitettu maakunnan kehittämisrahasta vuosittain noin 180 000 euroa. Lisäksi<br />
maakunnan kehittämisrahalla rahoitetaan mm. osaamiskeskusohjelmaan sekä aluekeskusja<br />
kaupunkipolitiikkaan liittyviä tutkimuksia.<br />
Painopisteet<br />
Aluekehitykseen vaikuttavia prosesseja on paljon, mikä näkyy myös tutkimuskentän laajuutena.<br />
Aluekehittämisstrategian lähtökohtana on tehostaa kansallista aluepolitiikkaa ja lisätä toimenpiteiden<br />
vaikuttavuutta. Aluekehityksen ja -hallinnon tutkimus selvittää alueiden kehittymistä,<br />
alueiden kehittämisstrategioita sekä aluepoliittisten toimenpiteiden ja aluehallinnon vaikuttavuutta<br />
ja toimivuutta.<br />
Aluekehityksen ja -hallinnon keskeisiä tutkimusteemoja ovat<br />
• alueiden talous ja työmarkkinat,<br />
• osaaminen ja innovaatiot,<br />
• väestö ja koulutus,<br />
• alueellinen keskittyminen ja eriytyminen,<br />
21
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
• yritystoiminta ja verkostoituminen,<br />
• hyvinvointi – syrjäytyminen,<br />
• hallinnon toimivuus,<br />
• EU:n rakennerahasto-ohjelmien ja kansallisten ohjelmien arviointi ja<br />
• muiden aluepoliittisten toimenpiteiden arviointi.<br />
Tutkimus- ja kehittämishankkeita, joita AHO rahoittaa 2005-2006<br />
Tekijä Projekti Kesto Rahoittajat<br />
VATT Alueellinen tasapainomalli 2005-2006 SM,VM,VATT<br />
Joensuun yo Espon Suomessa 2004-2006 SM,YM<br />
Jari Jääskeläinen Alueellinen elinkeinopolitiikka 2005-2006 SM,KTM<br />
Tilastokeskus Matkailun taloudelliset vaikutukset alueilla 2005-2006 KTM,SM<br />
Tilastokeskus Suomalaiset ja tuleva tietoyhteiskunta 2005 OPM, LVM, VM, SM<br />
Thule-instituutti Kansainvälinen polaarivuosi 2005 KTM, LVM, OPM, YM, STM, SM<br />
Etla Alue-ennuste 2005 KTM,TM,SM<br />
Tilastokeskus Suhdanneaineistot 2005-2006 2005 SM, KTM<br />
SM Suhdannekatsaus SM<br />
Dinosoft, SM Verkkotilasto/ Kuvapankki 2005 SM<br />
Pohjois-Savon liitto/<br />
Henrik Rissanen Ennakointimalli 2005 SM<br />
Dan Steinbock Finnish Firms, Regions and Competitiveness 2005-2006 Osaamiskeskusohjelma<br />
Advansis Oy OSKE-skenaariot 2005 Osaamiskeskusohjelma<br />
Technopolis, Teknia Kansainvälistymisstrategia 2005 Osaamiskeskusohjelma<br />
EU:n kaupunkitiedon verkosto 2005-2006 SM<br />
Tutkimusyhteistyö<br />
Alueellisen kehityksen tutkimus on lisääntynyt viime vuosina. Yliopistojen ja niiden tutkimuslaitosten<br />
lisäksi monet yksityiset tutkimuslaitokset harjoittavat aluetutkimusta. Ministeriöt ja<br />
keskushallinto ovat käynnistäneet alueellisia hankkeita, kuten työvoiman saatavuutta (TM) ja<br />
ammattirakennetta ja koulutustarvetta koskevat selvitykset (OPM) sekä julkisen talouden alueellista<br />
vaikutusta koskevan selvityksen (VATT). Näitä selvityksiä ja tilaustutkimuksia hyödynnetään<br />
mm. maakuntaohjelmissa. Hallinnon tutkimuksen alalla keskeisiä yhteistyökumppaneita<br />
ovat yliopistot. Perustutkimuksen lisäksi yliopistot tekevät soveltavaa tutkimusta ja laativat<br />
tilaustutkimuksia. Kiinteimmät yhteydet osastolla on viime vuosina ollut Helsingin, Tampereen,<br />
Jyväskylän, Joensuun ja Oulun yliopistoihin.<br />
Alueellisen kehityksen tutkimuksen erityiskohteena ovat viime vuosina olleet EU-ohjelmien ja<br />
kansallisten ohjelmien (aluekeskusohjelma, osaamiskeskusohjelma) evaluoinnit, joita ovat tehneet<br />
konsultit, tutkimuslaitokset ja yliopistot.<br />
Lisääntynyt ja nopeutunut tilastotuotanto alueellisesta kehityksestä mahdollistaa erilaisia yhteenvetoja,<br />
selvityksiä ja kehitysarvioita. Tilastoaineistoja ja myös analyysimenetelmiä on saatavissa<br />
intranetin ja internetin välityksellä (esimerkiksi SM-aluekehitystietokanta).<br />
Osastojen välinen tutkimusyhteistyö on sisäasiainministeriössä ollut vähäistä erilaisista tarpeista<br />
johtuen.<br />
22
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Kansainvälistyminen<br />
Alueiden- ja hallinnon kehittämisosasto osallistuu aktiivisesti OECD:n aluekehityskomitean ja<br />
sen yhteydessä toimivien kaupunki-, maaseutu- ja aluetilastotyöryhmien työhön. Komitea ja<br />
työryhmät tuottavat arvokasta kansainvälistä vertailuaineistoa ja suosituksia. Tärkeä kumppani<br />
on myös Nordregio, josta on kehittynyt pohjoismaisen aluetutkimuksen yhteistyöelin. EU:n<br />
tutkimusohjelmissa selvitetään alueellista kehitystä koko EU:n tasolla. Suomalaiset tutkimuslaitokset<br />
ovat aktiivisesti mukana EU:n rahoittamassa Espon-tutkimusohjelmassa (European<br />
Spatial Planning Observation Network), jossa sisäasiainministeriö on suomalainen vastuuviranomainen.<br />
Osasto osallistuu Strathclyden yliopiston yhteydessä toimivan European Policies<br />
Research Centre -instituutin vetämään 11 maan IQ-Net -verkostoon, jonka tavoitteena on rakennerahastojen<br />
ohjelmatyön laadun parantaminen verkoston jäsenten kokemusten vaihdon<br />
kautta. Verkoston toimintaan kuuluu tutkimustyö sekä tutkimusraporttien pohjalta käytävät<br />
keskustelut kaksi kertaa vuodessa pidettävissä kokouksissa.<br />
Kuntaosasto<br />
Kunta-alan tutkimustoiminta<br />
Kunta-alan tutkimusta tehdään Helsingin, Joensuun, Jyväskylän, Kuopion, Tampereen ja Vaasan<br />
yliopistoissa sekä Åbo Akademissa ja Svenska Handelshögskolanissa. Tutkimustoimintaa<br />
harjoitetaan myös erityisten tutkimuslaitosten ja -säätiöiden (Kunnallisalan kehittämissäätiö,<br />
Kunnallistieteen yhdistys, Stakes ym.) sekä Suomen Kuntaliiton toimesta. Myös suurilla kaupungeilla<br />
(ainakin Helsinki, Espoo) on omia tutkimusyksiköitä, joissa tehdään kunta-alan ja<br />
kaupunkipolitiikan tutkimusta.<br />
Tällä hetkellä kuntatutkimuksessa ajankohtaisia teemoja ovat mm. palvelujen järjestäminen ja<br />
uudet palvelutuotantomuodot, kuntien väliset yhteistyösuhteet, kunnallishallinnon muutokset<br />
esimerkiksi talouden ja rakenteiden näkökulmasta, kuntatalous ja kuntajohtaminen yleensä,<br />
governance eli kuntahallinnosta hallintaan -teema, kuntarakenteen muutos sekä kuntademokratia.<br />
Julkisten palvelujen osalta tehdään paljon tutkimusta. Viimeaikaiset tutkimukset ovat kohdistuneet<br />
uusiin palvelutuotantotapoihin, lähinnä markkinaorientoituneisiin ratkaisuihin ja niiden<br />
hyödyntämiseen kunta-alalla. Julkisia palveluita on tarkasteltu muun muassa laadun, asiakastyytyväisyyden,<br />
hankintojen ja kilpailuttamisen, e-palveluiden, yksityistämisen ja rahoituksen<br />
näkökulmista. Lisäksi tutkimusta tehdään esimerkiksi eri hallintotasojen välisistä suhteista palvelutuotannossa.<br />
Käynnissä oleva kunta- ja palvelurakenneuudistus tarvitsee erilaisia tutkimuksia<br />
ja analyysejä sekä ministeriöiden välistä yhteistyötä ja metaevaluaatiota työnsä tueksi.<br />
Varsinaisten tutkimuslaitosten piirissä tehdään paljon kansainvälistä tutkimusta ja tutkimusyhteistyötä.<br />
Myös kunta-ala ja sen tutkimus kansainvälistyy.<br />
Kuntaosaston rooli kuntatutkimuksessa on pieni, ja se toimii resurssiensa puitteissa tutkimusten<br />
rahoittajana ja yhteistyökumppanina. Osaston rooli aktiivisena yhteistyökumppanina tulee esille<br />
osaston työntekijöiden osallistumisessa tilattavien tutkimushankkeiden ohjaus- ja työryhmä-<br />
23
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
työskentelyyn. Kuntaosaston työntekijät verkottuvat tällä tavoin tutkijoiden ja tutkimustyössä<br />
toimivien kanssa.<br />
Kuntatutkimusta rahoittavat useat tahot. <strong>Sisäasiainministeriön</strong> lisäksi merkittäviä kuntatutkimuksen<br />
rahoittajia ovat muut sektoriministeriöt. Esimerkiksi sosiaali- ja terveysministeriö on<br />
ollut merkittävä kuntien sosiaali- ja terveyspalveluiden tutkimuksen rahoittaja. Lisäksi kuntatutkimusta<br />
rahoittavat muun muassa Kunnallisalan kehittämissäätiö, Suomen Akatemia, VATT,<br />
Pellervon taloudellinen tutkimuslaitos sekä muut säätiöt ja erilaiset rahastot.<br />
Tutkimustoiminta kuntaosaston toiminnassa<br />
Kuntatalous<br />
Kuntaosastolla oli 1990-luvun loppupuolella vuosittain 16 000 euroa tutkimus- ja selvitystoimintaan.<br />
Tämä resurssi käytettiin pääosin ostopalveluun. Tuolloin hankittiin kuntatalouden<br />
ennakointimalli, jota myös vietiin Viroon osana lähialueyhteistyötä. Malli on sisäasiainministeriön<br />
omaisuutta, ja sitä on 2000-luvulla kehitetty ja ylläpidetty ministeriön virkatyönä. Lisäksi<br />
teetettiin useita selvityksiä kuntaliitosten talousvaikutuksista.<br />
Kuntaosasto kerää ja analysoi laajasti kuntataloutta koskevaa tietoa. Sitä on viime aikoina käytetty<br />
muun muassa kuntien kumulatiivisten alijäämien analysointiin, harkinnanvaraisten rahoitusavustusten<br />
päätösten pohjana, peruspalveluohjelman ja -budjettien laadintaan, valtionosuusjärjestelmän<br />
uudistustyössä, kuntasektorin luottokelpoisuuden arviointiin sekä yksittäisten kuntien<br />
tilanteen tarkastelussa. Tämä edellyttää tilinpäätöstietojen ostamista Tilastokeskukselta.<br />
Osasto palvelee kuntatalouden analyyseillä ja ennusteilla koko julkista hallintoa.<br />
Resurssit: Analyysien tilaamiseen ei ole ollut mahdollisuutta ns. alijäämätyöryhmän sihteerityön<br />
sisältämää selvitystä lukuun ottamatta.<br />
Kuntien tehtävien ja talouden tasapaino<br />
Kuntaosasto toimii kuntatalouden ja -hallinnon neuvottelukunnan (KUTHANEK) arviointijaoston<br />
puheenjohtajana ja sihteerinä. Jaosto tekee vuosittaisen valtakunnallisen peruspalvelujen<br />
arviointisuunnitelman. Suunnitelma palvelee niin valtakunnallista kuin kunnallista päätöksentekoa.<br />
Jaoston toimeksiannosta Suomen Kuntaliitto on toteuttanut pilottihankkeen, jonka tuloksena on<br />
alustavasti laadittu joukko mittareita, joiden käyttöä pyritään levittämään.<br />
Peruspalvelujen arvioinnissa tarvitaan yhteisiä mittareita. Arviointijaosto on valinnut 56 peruspalveluja<br />
kuvaavaa mittaria, joilla kuvataan peruspalveluihin käytettäviä panostuksia, palvelujen<br />
määrää ja saatavuutta, tehokkuutta, vaikuttavuutta ja tuottavuutta. Arviointijaostossa on<br />
sovittu ministeriöiden ja Suomen Kuntaliiton kanssa ns. kuntakorttiin sisällytettävistä uusista<br />
mittareista.<br />
Ministeriön verkkosivuilla julkaistaan kuntakohtaiset tiedot palveluiden ja niiden kustannusten<br />
välisistä suhteista (peruspalvelujen saatavuus ja rahoituksen riittävyys, ns. kuntakortti), joka<br />
24
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
mahdollistaa niin kuntakohtaisen vertailun ajassa kuin kunnan, seutukunnan ja koko maan tietojen<br />
vertailun. Kuntakortin vertailutietoja käytetään valtion- ja kunnallishallinnossa.<br />
Resurssit: Kuntakortin päivitykseen ei ole ollut mahdollisuutta resurssien puuttuessa. Kuntakortin<br />
analysointiin ei ole osastolla soveltuvia ohjelmia.<br />
Kuntahallinnon kehittäminen<br />
Kuntaosasto tilaa tai rahoittaa tarpeen vaatiessa ja resurssien puitteissa kuntahallinnon kehittämiseen<br />
liittyvää tutkimusta. Viimeaikaisia tutkimuksia ovat esimerkiksi Suomen Kuntaliiton<br />
toteuttama kuntien demokratiatilinpäätöshanke ja Turun seudun laatuhanke.<br />
Lisäksi kuntaosastolla on käynnissä kunnallisen demokratian kehittämishanke, joka on tilannut<br />
lyhytaikaisia selvityksiä ja tutkimuksia kuntahallinnon kehittämisestä. Näistä voidaan mainita<br />
HL Silja Hiironniemen selvitys hallinnon verkostoitumisesta, HTT Kaija Majoisen selvitys<br />
valtuustoryhmistä ja Helsingin yliopiston viestinnän tutkimuslaitoksen tutkimus paikallisjulkisuudesta<br />
ja kansalaisten osallistumisesta. Laajempaan kuntahallinnon tutkimukseen ei kuitenkaan<br />
osastolla ole pysyviä resursseja.<br />
Kuntien tulevaisuusarviointi<br />
Ministeriö tekee aluebarometrin, joka perustuu kuntapäättäjille lähetettyyn kyselyyn. Ministeriö<br />
ostaa Tilastokeskukselta materiaalin ja kuntaosasto analysoi sen ja tuottaa tekstiosuuden.<br />
Resurssit: Tehtävä on siirtynyt alueiden ja hallinnon kehittämisosastolta kuntaosastolle. Se on<br />
maksettu maakunnan kehittämisrahasta vuoden 2005 loppuun. Tulevaisuuden rahoitus on auki.<br />
Tutkimus- ja kehittämishankkeita, joissa kuntaosasto on mukana 2004 - 2006<br />
Tekijä Projekti Kesto Rahoittajat<br />
Suomen Kuntaliitto Kuntien demokratiatilinpäätöshanke 2005-2008 SM, OM<br />
Turun seutu Turun seudun laatuhanke 2004-2005 SM, VM<br />
Silja Hiironniemi Hallinnon verkostoituminen 2004-2005 SM<br />
Kaija Majoinen Selvitys valtuustoryhmistä 2005-2006 SM<br />
Tutkimus paikallisjulkisuudesta ja kansalaisten<br />
Helsingin yliopisto osallistumisesta 2005 SM<br />
Kuntaosastolla ei ole tällä hetkellä käytettävissään tutkimusbudjettia tai perusrahoitusta tutkimusten<br />
tilaamista tai omaa tutkimustoimintaa varten. Osastolla ei ole tehty strategista linjausta<br />
osaston tutkimustoiminnan suuntaamisesta.<br />
Pelastustoimi<br />
Johdanto<br />
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> pelastustoimen tutkimuksesta vastaa pelastusosasto, mutta käytännön<br />
koordinointivastuu on siirretty Pelastusopiston tutkimusyksikölle, joka jatkossa vastaa tutkimustarpeiden<br />
analysoinnista ja valmistelee niiden pohjalta esityksen pelastustoimen tutkimuksen<br />
painopisteistä pelastusosaston hyväksyttäväksi. Tarkoituksena on, että tutkimusten päära-<br />
25
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
hoittaja Palosuojelurahasto käyttää syntynyttä painopistesuunnitelmaa hyväkseen ja suuntaa<br />
tutkimusavustuksensa sen mukaisiin tutkimushankkeisiin.<br />
Pelastustoimen uudessa organisaatiossa paikallisesta pelastustoimesta vastaa yksittäisten kuntien<br />
asemesta 22 aluetta, joiden tavoitteena on toiminnan tehostaminen ja voimavarojen kohdentaminen<br />
entistä enemmän onnettomuuksien ehkäisyyn. Parhaillaan selvitetään osana kunta- ja<br />
palvelurakennehanketta pelastustoimen siirtämistä valtion vastuulle. Nämä muutokset edellyttävät<br />
lisääntyvää panostusta tutkimus- ja kehittämistoimintaan.<br />
Painopisteet<br />
Seuraavassa ovat pelastustoimen tutkimusalueiden pääluokat, joiden pohjalta Pelastusopiston<br />
tutkimusyksikkö tuottaa yhteistyössä eri tieteenalojen asiantuntijoiden kanssa painopistealueet.<br />
Näkökulmasta riippuen voi painopisteitä löytyä yksittäisen luokan sisältä tai ohjelmasta riippuen<br />
myös yli useamman luokan.<br />
• Yhteiskunnallinen kehitys ja pelastustoimen organisoituminen sen osana<br />
• Onnettomuuksien ennaltaehkäisy<br />
• Pelastustoimen menetelmät<br />
• Tulipalo<br />
• Vaaralliset aineet ja ympäristöriskit<br />
• Muut onnettomuudet<br />
• Yksilön työkyky ja tehtävien kuormittavuus<br />
• Informaatiotekniikan hyödyntäminen<br />
• Opetusmenetelmät ja koulutuksen arviointi<br />
• Poikkeusoloihin varautuminen<br />
• Ihmisten käyttäytyminen onnettomuustilanteissa<br />
Pelastustoimen tutkimuksessa on palotutkimus ollut johtavana ja sitä koordinoimassa on Palotutkimusraati,<br />
jossa ovat edustettuina kaikki keskeiset vaikuttajaorganisaatiot. Pelastusopisto<br />
toimii raadin asiamiehenä ja tätä on pidetty yleisesti hyvänä järjestelynä verkottumisen kannalta.<br />
Palotutkimusraati on laatinut palotutkimuksen painopistealueet, jotka ovat tarvekartoituksen<br />
pohjalta seuraavat:<br />
1. Tulipalojen ennaltaehkäisy/varautuminen (70 %)<br />
2. Tulipalojen seurausten rajoittaminen (20 %)<br />
3. Palotuvallisuuden järjestelmät ja niiden integrointi muihin turvallisuusjärjestelmiin<br />
(10 %)<br />
Pääpaino on selkeästi ennaltaehkäisyssä, koska siihen panostamalla voidaan vaikuttaa tulipalojen<br />
määrään.<br />
Painotusjärjestys palotyypeittäin on seuraava:<br />
1. Rakennuspalot ja niiden torjunta (70 %)<br />
2. Liikennevälinepalot + liikenneväylien paloturvallisuus (20 %)<br />
3. Maastopalot (10 %)<br />
26
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Resursointi<br />
Ministeriön pelastusosastolla ja Pelastusopistossa yhteensä 4 - 5 henkilön päätoimi liittyy tutkimukseen.<br />
Tämän lisäksi Pelastusopiston tutkimushankkeet on usein organisoitu erillisiksi<br />
projekteiksi, joissa on ollut mukana 10 - 20 eri henkilöä vuodessa. Yhteensä tutkimus- ja kehitystoiminnaksi<br />
katsottavaa työtä on tehty vuositasolla 5 - 6 henkilötyövuotta.<br />
Merkittävin tutkimustoiminnan rahoittaja on valtion talousarvion ulkopuolinen Palosuojelurahasto,<br />
joka avustaa harkintansa mukaan muun muassa tutkimushankkeita. Rahaston tutkimustoimintaan<br />
myöntämät avustukset ovat olleet noin miljoona euroa vuodessa.<br />
Tutkimusyhteistyö<br />
Pelastustoimen tutkimuksessa keskeinen tutkimuslaitos on ollut VTT. Yksittäisiä hankkeita on<br />
toteutettu yhteistyössä eri yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa. Palotutkimuksen osalta Palotutkimusraati<br />
koordinoi ja pyrkii muun muassa saamaan aikaan eri tahojen yhteisiä hankkeita<br />
sekä tekemään tutkimustuloksia tunnetuiksi. Raati on yhdistys, jonka jäseninä on viranomaisia,<br />
tutkimuslaitoksia sekä pelastusalan ja elinkeinoelämän järjestöjä.<br />
Pelastusopiston tutkimusyhteistyöhankkeita 2005<br />
Pelastusopiston vastuuhenkilö<br />
Esko Kaukonen<br />
Kyösti Survo<br />
Hannu Rantanen<br />
Heikki Nupponen<br />
Kyösti Survo<br />
Antti Rissanen<br />
Hannu Rantanen, Tapio Neuvonen, Ilkka<br />
Vepsäläinen<br />
Taneli Rasmus, Esko Kaukonen<br />
Hannu Rantanen<br />
Esko Kaukonen<br />
Hanke<br />
Strategisen suunnittelun oppikirja<br />
Hazmat-koulutusmateriaali<br />
ERescue – Ensihoidon palvelujärjestelmä<br />
Palontorjuntasanaston uudistaminen<br />
Palosammutusjätevesien ekotoksisuus<br />
Paikannustiedon välitys TETRA-verkossa<br />
Barentsin alueen kansainvälisen pelastustoiminnan kehittäminen<br />
Ontelopalojen leviämisen rakenteellinen estäminen, tulosten kokeellinen<br />
todentaminen<br />
Tulipalo sairaalan potilashuoneessa<br />
EPS-Fire kattopalotesti<br />
Palosuojelurahaston avustamia tutkimus- ja kehittämishankkeita 2005<br />
Tekijä<br />
VTT Tuotteet ja tuotanto<br />
VTT Rakennus- ja yhdyskuntatekniikka<br />
Jokilaaksojen pelastuslaitos<br />
Pelastusopisto<br />
Keski-Uudenmaan pelastuslaitos<br />
Gaia Group Oy<br />
Gaia Group Oy<br />
Suomen JVT- ja Kuivausliikkeiden Liitto ry<br />
Hanke<br />
Pelastustoimen riskienarvioinnin kehittäminen<br />
Suurten rakennuskohteiden poistumisturvallisuuden parantaminen<br />
Johtamisen kehittämishanke<br />
Ontelopalojen leviämisen rakenteellinen estäminen, tulosten kokeellinen<br />
todentaminen<br />
Pelastustoimen järjestelyt turvallisessa yleisötilaisuudessa<br />
Kemikaalionnettomuusriskin hallinta toimijaverkostossa<br />
Viranomaisten varautuminen rankkasadetulvatilanteisiin – pelastustoiminnan<br />
johtokeskustyöskentelyn ja viranomaisten yhteistoiminnan kehittämistarpeet<br />
Tulipalon jälkihajujen poisto sisäilmasta<br />
Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö ry Erityisryhmien asumisen paloturvallisuushanke 2005 - 2006<br />
27
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Tutkimuksen kansainvälistäminen<br />
Pelastustoimen osalta tutkimusyhteistyötä on jo tehty erityisesti Pohjoismaiden piirissä ja jonkin<br />
verran EU:n tasolla. Parhaillaan VTT ja Pelastusopisto tekevät Palotutkimusraadille selvitystä<br />
kansainvälisestä tutkimuksesta ja koulutuksesta palo- ja pelastusalalla. Selvityksen pohjalta<br />
pyritään edelleen tiivistämään ja käynnistämään tutkimusyhteistyötä ulkomaisten toimijoiden<br />
kanssa.<br />
<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulu<br />
Yleistä<br />
<strong>Poliisi</strong>n keskeinen strateginen linjaus on ollut sijoittaa tutkimustoiminta poliisialan korkeakouluun<br />
eli <strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakouluun. Muissa korkeakouluissa on Suomessa hyvin vähän kriminologian<br />
tai poliisialan opetusta ja tutkimusta. Tämä on yksi syy siihen, että poliisin on itse<br />
panostettava alan tiedon tuottamiseen. Tutkimustoimintaa varten <strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulussa<br />
on tutkimusyksikkö, jonka johtajana toimii tutkimuspäällikkö.<br />
Kun tutkimus toteutetaan pääosin omassa korkeakoulussa, kasaantuu tieto poliisiorganisaation<br />
käytössä olevaksi tietopääomaksi, asiantuntemukseksi. Näin ei tapahtuisi, jos tutkimus toteutettaisiin<br />
tilaustutkimuksina esim. yliopistoissa. Tutkimushenkilöstö muun muassa antaa rikollisuuteen<br />
ja tutkimusmenetelmiin liittyvää opetusta <strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulun opiskelijoille,<br />
jotka suorittavat poliisin päällystötutkintoja.<br />
<strong>Poliisi</strong>koulutuksesta annetun lain mukaan <strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulu vastaa poliisialaan liittyvästä<br />
tutkimus- ja kehittämistoiminnasta. Tutkimustoiminta on riippumatonta, tieteellistä, pitkäjänteistä<br />
ja systemaattista. Tutkimustulokset ovat pääsääntöisesti julkisia.<br />
<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulun budjettirahoituksella tehtävän tutkimuksen suuntaviivoista sovitaan<br />
poliisin ylijohdon ja oppilaitoksen johdon kesken käytävissä vuosittaisissa tulosneuvotteluissa.<br />
<strong>Poliisi</strong>n tutkimustoimintaa koordinoi ja kehittää poliisiylijohtajan nimeämä tutkimuspoliittinen<br />
neuvottelukunta. Tämä elin myös arvioi ja priorisoi erillisellä hankerahoituksella toteutettavaksi<br />
esitetyt tutkimusprojektit. Lopulliset rahoituspäätökset tekee kuitenkin poliisin ylijohto.<br />
Tutkimusalueet<br />
<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulussa tutkimusta toteutetaan viidellä eri tutkimusalueella:<br />
• poliisitoiminta<br />
• poliisipsykologia<br />
• huumerikollisuus<br />
• talousrikollisuus<br />
• kokonaisrikollisuus<br />
Kullakin tutkimusalueella tehdään sekä poliisiin (poliisin työ, ammatti, työyhteisö ja organisaatio)<br />
että poliisin toimintaympäristöön kohdistuvaa tutkimusta.<br />
28
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Lisäksi yhteistyöyliopistoissa tehdään poliisialaan liittyvää, poliisin rahoittamaa, tutkimusta:<br />
• Tampereen yliopisto: poliisin johtamisen hallintotieteellinen tutkimus (professuuri<br />
ja yliassistentti)<br />
• Turun yliopisto: rikollisuuden oikeussosiologinen tutkimus (professuuri ja assistentti)<br />
Resursointi<br />
<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulussa kullakin em. tutkimusalueella toimii tiimin vetäjänä erikoistutkija.<br />
Yhtä lukuun ottamatta erikoistutkijat ovat väitelleitä. Tutkimusyksikössä työskentelee mainittujen<br />
tutkimuspäällikön ja viiden erikoistutkijan lisäksi kaksi erikoissuunnittelijaa, (projektitilanteesta<br />
riippuen noin) kymmenen tutkijaa, kaksi tutkimussihteeriä sekä tutkimusapulaisia<br />
(kulloisenkin projektitilanteen mukaan).<br />
Tutkimusyksikössä on kahdeksan virkaa. Nimitykset ovat pääosin määräaikaisia, mutta niitä<br />
ollaan vakinaistamassa valtiovarainministeriön antamien ohjeiden mukaan. Yli puolet henkilöstöstä<br />
työskentelee määräaikaisissa projekteissa eli heillä ei ole virkaa, vaan projektin keston<br />
pituinen virkasuhde. Tutkimusyksikön henkilöstömäärä on tällä hetkellä 22.<br />
Tutkimusyksikön vuoden 2005 budjetin loppusumma on reilut 1,1 miljoonaa euroa, mistä puolet<br />
on kehysrahoitusta (budjettirahoitusta) ja puolet erillistä projektirahoitusta. Suurin osa projektirahoituksesta<br />
tulee sisäasiainministeriön poliisiosastolta, mutta myös muita rahoittajia on.<br />
Tähän tarkasteluun eivät sisälly päällystöopiskelijoiden (<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulu) ja poliisimaisteriopiskelijoiden<br />
(yhteistyöyliopistot) tutkielmat ja pro gradu -työt. Näistä opinnäytteistä<br />
osa on kuitenkin korkeatasoisia ja poliisitoiminnan kehittämisen näkökulmasta relevantteja.<br />
Käynnissä olevat tutkimusprojektit<br />
<strong>Poliisi</strong>toiminta<br />
Tutkija Projekti Kesto Rahoittaja<br />
Anna Vanhala &<br />
Terhi Hakamo<br />
Timo Korander<br />
(et al.)<br />
<strong>Poliisi</strong>päällikkyyden uudet käytännöt 2004-2006 Valtion työsuojelurahasto, SM<br />
Nollatoleranssi-arviointi ja sen jatkoanalyysi 1999-2005 PAKK, Alkoholipoliittinen<br />
tutkimussäätiö, Tampereen<br />
kaupunki, Rikoksentorjuntaneuvosto<br />
Outi Roivainen Järjestyslain vaikutukset 2005 – 2007 SM:n <strong>Poliisi</strong>osaston hankerahoitus<br />
Marja-Liisa Laapio Kriisin ja kriisinhallinnan kenttätutkimushanke 2005 PAKK/SM<br />
Timo Korander<br />
Leena Mäkipää & Timo<br />
Korander<br />
Jo Hadley &<br />
Timo Korander<br />
<strong>Poliisi</strong>kulttuuritutkimuksen analyysivaihe osaalueineen<br />
(sis. esim. <strong>Poliisi</strong>n ja moniammatillisen<br />
toiminnan etiikka-tarkastelu )<br />
2004-2006 PAKK, Pohjoismainen kriminologianeuvosto<br />
(NSfK), Tanner-säätiö,<br />
Kuopion yliopisto<br />
Tuhka/Viuhka-selvitys syksy 2004-<br />
kevät 2005<br />
KRP<br />
EU-SEC -hanke: Coordinating National Research<br />
2005-2007 Euroopan yhteisön komissio<br />
Programmes on Security During Major<br />
Events in Europe<br />
29
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
<strong>Poliisi</strong>psykologia<br />
Tutkija Projekti Kesto Rahoittaja<br />
Nora Senvall, Mikael Sainio,<br />
Pekka Santtila<br />
Lasse Nurmi & Pekka<br />
Santtila<br />
<strong>Poliisi</strong>johtamisen kehittämisen linjaukset (kehittämisprojekti)<br />
1.1.2005 –<br />
31.12.2005<br />
Traumaperäinen stressireaktio poliisissa 2004-2005 PAKK<br />
Mikael Sainio Henkilöstöbarometri Jatkuva,<br />
aineisto<br />
kerätään<br />
joka kolmas<br />
vuosi<br />
SM <strong>Poliisi</strong>osasto, PAKK<br />
PAKK/SM <strong>Poliisi</strong>osasto (virkatyönä)<br />
Mikael Sainio Sukupuolinen tasa-arvo poliisissa 2004-2005 PAKK/SM (virkatyönä)<br />
Huumerikollisuus<br />
Tutkija Projekti Kesto Rahoittaja<br />
Kati Rantala Ehkäisevän päihdetyön laatu 1.8.2002-<br />
2005<br />
Kati Rantala Järjestäytyneen huumerikollisuuden tutkinta 1.8.2004-<br />
2006<br />
PAKK<br />
PAKK<br />
Tuula Kekki Huumeiden käyttöön liittyvä oheisrikollisuus 2004-2006 SM <strong>Poliisi</strong>osasto<br />
Jonathan Hadley<br />
Tanja Noponen<br />
Huumerikostorjunta ja poliisin yhteisösuhteet<br />
monikulttuurisessa yhteiskunnassa<br />
<strong>Poliisi</strong>n suorittamat päihtyneiden säilöönotot<br />
Helsingissä<br />
2004-2005 SM <strong>Poliisi</strong>osasto<br />
2005 SM <strong>Poliisi</strong>osasto<br />
Talousrikollisuus<br />
Tutkija Projekti Kesto Rahoittaja<br />
Sari Heiskanen Talousrikollisuuden tutkintajärjestelmien ja -<br />
menetelmien kansainvälinen vertailu<br />
Erja Virta Talousrikostutkinnan työkalujen kehittäminen 2002-2005 SM talousrikostorjuntaohjelmat<br />
1.1.2003-<br />
31.12.2005<br />
Anne Alvesalo Talousrikosten tutkinta: Työrikokset 2003-2005 PAKK<br />
Anne Alvesalo & Steve<br />
Tombs<br />
Talousrikostorjuntamenetelmien vaikuttavuuden<br />
tutkiminen<br />
1.1.2004-<br />
31.5.2005<br />
PAKK/SM talousrikostorjuntaohjelmat<br />
PAKK/SM talousrikos-torjuntaohjelmat<br />
Kokonaisrikollisuus<br />
Tutkija Projekti Kesto Rahoittaja<br />
Juha Kääriäinen Kansainvälinen rikosuhritutkimus 2004 - 2005 PAKK, OM, SM<br />
Juha Kääriäinen Naisrikosuhritutkimus 2005 - 2006 PAKK, OM, SM<br />
Markku Heiskanen & Risto<br />
Honkonen<br />
Anna-Liisa Heusala &<br />
Anja Lohiniva<br />
Vuonna 2005: Tuunia Keränen<br />
<strong>Poliisi</strong>n toimintaympäristön muutostekijät 2005 PAKK<br />
Rajaturvallisuuden edistäminen Suomen ja<br />
Venäjän viranomaisyhteistyönä<br />
<strong>Poliisi</strong>n tietoon tullut rasistinen rikollisuus<br />
1.8.2004 -<br />
2007<br />
Toteutetaan<br />
vuosittain<br />
Raja- ja merivartiokoulu,<br />
PAKK, SM <strong>Poliisi</strong>osasto<br />
SM <strong>Poliisi</strong>osasto<br />
Risto Kangas Kuntien turvallisuussuunnitelmien seuranta 2004 - 2005 SM <strong>Poliisi</strong>osasto, PAKK<br />
30
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Suhde alan tutkimuskenttään<br />
<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulun ohella muita keskeisiä tutkimusta toteuttavia tahoja poliisin piirissä<br />
ovat Keskusrikospoliisi ja Suojelupoliisi. Keskeisimmät muut yhteistyötahot ovat Oikeuspoliittinen<br />
tutkimuslaitos, Sosiaali- ja terveysalan kehittämiskeskus, Raja- ja merivartiokoulu sekä<br />
mainitut yhteistyöyliopistot. Tutkimusyhteistyö Maanpuolustuskorkeakoulun kanssa on vireillä.<br />
Myös muiden yliopistojen kanssa on jonkin verran yhteistyötä.<br />
Suhde osaston strategiatyöhön<br />
Tutkimustoiminnalla pyritään palvelemaan poliisin strategian toteutumista siten, että tutkimusta<br />
suunnataan strategian kannalta keskeisiin tutkimusaiheisiin. Toisaalta tutkimustyö palvelee<br />
poliisiosaston strategista suunnittelua ja johtamista tuottamalla tietoa toimintaympäristössä tapahtuvista<br />
muutoksista. Jälkimmäisellä alueella ollaan tosin vasta kehittämässä toimivia yhteistyökäytäntöjä.<br />
Pelkästään poliisin tarpeista lähtevien tutkimustehtävien lisäksi tutkimusyksikkö toteuttaa myös<br />
valtioneuvoston ja ministeriöiden päätösten ja ohjelmien mukaista toimintaa siltä osin kuin<br />
niissä tulee esiin poliisin rooli tai rikollisuusilmiöiden tutkiminen.<br />
Mainittakoon, että poliisin tutkimuspoliittisessa neuvottelukunnassa on työn alla poliisin <strong>tutkimusstrategia</strong>,<br />
jolla korvataan aiempi poliisin tutkimuspolitiikka -asiakirja.<br />
Kansainväliset kytkennät<br />
<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulun tutkimusyksikkö perustettiin vuonna 1998. Alusta lähtien toiminnassa<br />
on panostettu kansainvälisyyteen. Tällä tavalla pystytään turvaamaan toiminnan tieteellistä<br />
tasoa. Lisäksi kansainvälisen vuorovaikutuksen avulla saadaan käyttöön ulkomainen tutkimustieto.<br />
Tutkijoilla on suhteellisen laajat kansainväliset verkostot. Myös joitain yhteisiä tutkimushankkeita<br />
kansainvälisten kumppaneiden kanssa on toteutettu, mutta tällä alueella on paljon kehitettävää.<br />
Tulevaisuudessa keskeisen foorumin poliisialan tutkimusyhteistyölle tarjoaa Eurooppalainen<br />
poliisiakatemia Cepol, joka järjestää koulutusta poliisipäällystölle sekä edistää alan tutkimustoimintaa.<br />
<strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoululla on yhteistyösopimus Venäjän sisäministeriön Pietarin<br />
yliopiston kanssa. Sopimus sisältää myös tutkimusyhteistyön.<br />
31
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Rajavartiolaitos<br />
Perusteet<br />
Rajavartiolaitoksen (RVL) tutkimustoiminnasta vastaa Raja- ja merivartiokoulu (RMVK) ja<br />
koululla tutkimus- ja tietopalveluala. Toimialalla työskentelee tutkimuspäällikkö, informaatikko<br />
ja tietopalvelusihteeri. Tutkimus- ja tietopalveluorganisaatiota tullaan vahvistamaan tulevalla<br />
TTS-kaudella.<br />
Tutkimustoiminnan ylin ohjaus kuuluu tutkimustoiminnan johtoryhmälle. Johtoryhmänä toimii<br />
Rajavartiolaitoksen esikunnan (RVLE) osastopäällikkökokous. Johtoryhmään kuuluu myös<br />
Raja- ja merivartiokoulun johtaja. Tutkimustoiminnan koordinointityöryhmä koostuu RVLE:n,<br />
raja- ja merivartiostojen, vartiolentolaivueen sekä RMVK:n edustajista.<br />
Painopisteet<br />
Rajavartiolaitoksen tutkimus- ja tietopalvelualan tehtävä on RVL:n kehittämistä palvelevan<br />
tutkimustiedon tuottaminen ja hankinta siten, että tarvittava tieto on ajanmukaista, luotettavaa<br />
ja helposti saatavissa. Tutkimustoiminta tuottaa perusteita RVL:n kehittämisstrategian ja tulostavoitteiden<br />
mukaiselle päätöksenteolle. Tutkimustoiminta suunnataan ensisijaisesti RVL:n<br />
ydinosaamisalueille. Tutkimustoimintaan kuuluu myös julkaisutoiminta (tutkimukset, ohjesäännöt,<br />
oppaat).<br />
Tutkimustoiminnan painopiste on rajaturvallisuudessa ja meripelastustoimessa. Rajaturvallisuuden<br />
sisällä tutkimustoiminnan avain-alueita ovat rajavalvonta, rajatarkastukset, rikostorjunta<br />
ja rajavartiotilanteiden hallinta. Tutkimustoiminta palvelee myös rajavartiolaitoksen kansainvälistä<br />
toimintaa ja rajavartiolaitoksen strategian toimeenpanoa.<br />
Toteutus ja resursointi<br />
Tutkimukset tehdään pääasiassa opinnäytetöinä Maanpuolustuskorkeakoulussa ja Raja- ja merivartiokoulussa.<br />
Ne tutkimukset, joihin rajavartiolaitoksella ei ole käytettävissä riittävästi omia<br />
henkilöstöresursseja tai asiantuntemusta, ostetaan ulkopuolisilta tutkimusorganisaatioilta.<br />
Osa yliopistoissa, korkeakouluissa ja ammattikorkeakouluissa opiskelevista opiskelijoista laatii<br />
opinnäytetyönsä rajavartiolaitoksen esittämästä aiheesta.<br />
Tutkimustoiminnasta laaditaan suunnitelma vuosittain toiminta- ja taloussuunnittelukaudelle.<br />
Hankerahoitusta ei ole käytetty. Tutkimus- ja tietopalvelualan vuoden 2005 budjetti on 280 000<br />
euroa (+ palkkakulut), josta tutkimustoiminnan osuus on 90 000 euroa.<br />
Tällä hetkellä RVL:ssa on käynnissä 76 tutkimustyötä.<br />
Tärkeimmät yhteistyökumppanit ovat Maanpuolustuskorkeakoulu, <strong>Poliisi</strong>ammattikorkeakoulu<br />
ja Helsingin yliopisto. Yhteistyötä on tehty myös muiden oppilaitosten kanssa, kuten Joensuun<br />
ja Oulun yliopistojen kanssa sekä VTT:n kanssa.<br />
32
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Rajavartiolaitoksen tutkimushankkeet<br />
Tutkimuksen tekijä Tutkimushanke Kesto Rahoittaja<br />
Henttonen, Sami Suomen rajanvartioinnin tulevaisuus EU:n ulkorajalla 2004 RVL<br />
Hirvi, Mikko<br />
Esitys yhteistoiminnan parantamisesta meripelastustapahtuman<br />
johtajien välillä<br />
2004 RVL<br />
Murtonen, Samuli<br />
Matkustajaliikenteen valvonnan toteuttaminen Schengensisärajaliikenteessä<br />
2004 RVL<br />
Niittylä, Pekka Rajavartiolaitoksen ympäristövalvonta Suomenlahdella 2004 RVL<br />
Toivonen, Timo<br />
Rajavartiolaitoksen ja Ruotsin rannikkovartioston rajavalvontayhteistyön<br />
kehittämistarpeet merialueen rajavalvonnassa<br />
2004 RVL<br />
Viitala, Valtteri Meripelastuksen johtaminen 2004 RVL<br />
Ylijääski, Antti<br />
Rajavartiolaitoksen ilma-alusten käyttö osana merialueen<br />
valvontaa<br />
2004 RVL<br />
Halinen, Mikko Suomen rajavartiolaitos Euroopan unionissa 2005 RVL<br />
Hanén, Tom<br />
Turvallisuusjohtaminen ja rajavartiolaitos: Yksittäisten onnettomuuksien<br />
tutkinnasta strategisten häiriöiden hallintaan<br />
2005 RVL<br />
Janson, Max<br />
Suomen ulkomaalaishallinto – empiirinen, normatiivinen ja<br />
konstruktiivinen hallintoanalyysi<br />
2005 Helsingin yliopiston<br />
pro gradu -tutkielma<br />
Saareks, Marko Rajavartiolaitoksen rooli esitutkintaviranomaisena 2005 RVL<br />
Tuominen, Marko Meripelastustoimen riskien analysointi 2005 RVL<br />
Hämeenaho, Kari Rajavartiolaitoksen reagointikyvyn kehittäminen kansainvälisellä,<br />
valtakunnallisella ja alueellisella tasolla<br />
2005 -<br />
2006<br />
RVL<br />
Joutjärvi, Sami<br />
Murtonen, Samuli<br />
Rajavartiomiehen toimivaltuus voimakeinojen käyttöön<br />
sisäisen turvallisuuden erityistilanteissa<br />
Matkustajaliikenteen valvonnan toteuttaminen Schengensisärajaliikenteessä<br />
2005 -<br />
2006<br />
2005 -<br />
2006<br />
RVL<br />
RVL<br />
Purmonen, Simo<br />
Rajavartiolaitoksen asiakastyytyväisyyden mittaamisen kehittäminen<br />
2005 -<br />
2006<br />
RVL<br />
Riissanen, Urpo<br />
Tilanne Venäjällä Suomen vastaisen rajan lähialueella rajaturvallisuuden<br />
näkökulmasta tarkasteltuna<br />
2005 -<br />
2006<br />
RVL<br />
Arffman, Vesa<br />
Itärajan rajanylityspaikkojen rajanylitysliikenteen kehittyminen<br />
ja arvio tulevaisuuden kehitysnäkymistä<br />
Valmistuu<br />
2007<br />
RVL<br />
Heikkilä, Mikko Schengen sisärajavalvonnan mahdollisuudet Valmistuu<br />
2007<br />
Jantunen, Petri Viranomaisyhteistyö ja tehtävät DO228-lentokoneella Valmistuu<br />
2007<br />
RVL<br />
RVL<br />
Kvarnström, Mika<br />
Merivartioaseman ja sen aluskaluston sairaankuljetuskyky ja<br />
ensiapuvälineet<br />
Valmistuu<br />
2007<br />
RVL<br />
Kemppinen, Jarmo<br />
Laittoman maahantulon tapausten tutkinnasta aiheutuneet<br />
kustannukset Suomen valtiolle – tapaustutkimuksena rajavartiolaitos<br />
Tekeillä<br />
Etelä-Karjalan<br />
ammattikorkeakoulu<br />
Romanov, Sami<br />
Rajavartiolaitoksen kaluston käyttö öljyntorjunnassa ja monialaonnettomuuksissa<br />
Tekeillä<br />
Sydwest Sjöfart<br />
Fonselius, Ossi Laittoman maahantulon torjunta rajavartiolaitoksessa 2005 -<br />
2008<br />
Mäkinen, Juhana Rajatarkastusten biometriset tunnisteet 2005 -<br />
2008<br />
Nikku, Pasi Rajaturvallisuus käsitteenä 2005 -<br />
2008<br />
Rantahalvari, Ilkka Neliportainen rajaturvallisuusjärjestelmä 2005 -<br />
2008<br />
RVL<br />
RVL<br />
RVL<br />
RVL<br />
33
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Kansainvälistyminen<br />
Rajavartiolaitoksen strategia 2015:n yhdeksi keskeiseksi tavoitteeksi on asetettu rajaturvallisuusalan<br />
tutkimuksen kansallinen ja kansainvälinen verkottuminen. Ensimmäiset tämän alan<br />
yhteishankkeet on käynnistetty vuonna 2003. Tulevaisuudessa näiden hankkeiden osuus tulee<br />
kasvamaan. Tulevalla TTS-kaudella (2006-2010) rajavartiolaitos tulee verkottumaan keskeisiin<br />
rajaturvallisuusalan opetus- ja tutkimuslaitoksiin niin Euroopassa kuin sen ulkopuolella.<br />
Ulkomaalaisvirasto<br />
Perusteet<br />
Ulkomaalaisvirastosta annetun lain mukaan ulkomaalaisvirasto pitää ulkomaalaisrekisteriä sekä<br />
käsittelee ja ratkaisee ne ulkomaalaisia ja Suomen kansalaisuutta koskevat asiat, jotka lailla tai<br />
asetuksella on säädetty sen tehtäviksi. Ulkomaalaisvirasto tuottaa toimialaansa koskevissa asioissa<br />
tietopalveluita ministeriöille ja muille viranomaisille sekä kansainvälisille järjestöille.<br />
Ulkomaalaisviraston oikeus- ja maatietoyksikön maatietopalvelu tuottaa ulkomaalaisvirastolle,<br />
ministeriöille, muille viranomaisille ja kansainvälisille järjestöille päätösten ja muun toiminnan<br />
tueksi maatietoa ja -tutkimusta. Maatietoa ei tuoteta ainoastaan helpottamaan turvapaikkapäätösten<br />
ratkaisua, vaan sitä tarvitaan yhä enemmän myös helpottamaan lupapäätösten ja kansalaisuusasioiden<br />
päätöksentekoa sekä toimimaan johdon tukipalveluna.<br />
Painopisteet<br />
Maatietopalvelun painopistealueita ovat:<br />
1) objektiivisen, luotettavan ja ajan tasalla olevan lähtömaita koskevan maatiedon<br />
hankkiminen, tuottaminen ja analyysi erityisesti niistä maista, joista<br />
Suomeen tulee pakolaisia ja maahanmuuttajia,<br />
2) Tellus-maatietokannan ylläpitäminen ja kehittäminen,<br />
3) kirjaston kokoelman hoitaminen ja hankinnoista vastaaminen ja<br />
4) tietopalveluiden tuottaminen viraston tarpeisiin sekä kansallisille ja kansainvälisille<br />
viranomaisille, sidosryhmille ja järjestöille.<br />
Resursointi<br />
Ulkomaalaisvirastolla ei ole eritystä tutkimusbudjettia, vaan kaikki selvitys ja tutkimus tehdään<br />
maatietopalvelussa pääasiassa virkatyönä.<br />
34
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
Maatietopalvelussa työskentelee maatietopäällikkö, viisi vakituista ja yksi määräaikainen tutkija<br />
sekä yksi suunnittelija ja yksi vakituinen ja yksi määräaikainen tietopalvelusihteeri. Maatietopalvelussa<br />
työskentelee myös korkeakouluharjoittelijoita erityisesti kesäisin.<br />
Tutkijoilla on vähintään maisteritasoinen yliopistokoulutus. Yksi heistä on väitellyt ja kaksi<br />
valmistelee väitöskirjaa.<br />
Toteutus<br />
Maatietopalvelun tutkijat tuottavat erilaisia suomen- ja muunkielisiä selvityksiä, jotka voidaan<br />
karkeasti jakaa kolmeen ryhmään:<br />
1) Lyhyet, tiedollisesti vaativat kysymykset, asiantuntijakommentit ja lausuntopyynnöt<br />
(viidelle tutkijalle vuosittain 600 - 800), joita kysytään yleensä sähköpostitse<br />
päätöksentekolinjoilta ja joihin vastaamisaika on muutamasta tunnista<br />
muutamaan päivään. Lyhyisiin projekteihin kuuluvat myös maakatsaukset.<br />
2) Keskipitkiä selvityksiä, kuten linjauksia ja teema- ja maaraportteja (5 - 50 s.)<br />
valmistellaan vuosittain 5 - 15. Turvapaikkalinjauksia on valmistunut tällä<br />
hetkellä vasta muutamasta maasta. Säännöllisesti päivitettäviä maaraportteja<br />
on tehty vuodesta 1998 lähtien noin 40 maasta. Maaraportit käsittelevät yleensä<br />
maan historiaa, poliittisia ja taloudellisia oloja, demokratian toteutuvuutta,<br />
ihmisoikeuksia ja tulevaisuuden näkymiä.<br />
3) Pisimpiä tutkimusprojekteja (1 - 2 vuodessa) ovat esimerkiksi Ulkomaalaisviraston<br />
julkaisusarjaan valmistuneet Kurdistan- ja Keski- ja Itä-Euroopan romanit<br />
-kirjat. Lisäksi tällä hetkellä Tellus-maatietokantaan suunniteltavat<br />
maiden perustiedot ovat laskettavissa pitkäksi projektiksi. Opinnäytetöistä yksi<br />
tutkija on väitellyt maahanmuuttopolitiikoista eräissä länsimaissa ja tekeillä<br />
on myös väitöstyö Suomen itsenäisyyden ajan ulkomaalaishistoriasta.<br />
Keskeisimpiä tutkimusprojekteja<br />
Tekijä Projekti Kesto<br />
Peter Sandelin Turkki maaraportti 06-10 2004<br />
Antero Leitzinger Afganistan maakatsaus 11 2004<br />
Riku Santaharju Somalia maakatsaus 01-02 2005<br />
Mari Hokkanen Somalia paikallistietopaketti 09-10 2005<br />
Arno Tanner Valko-Venäjä maakatsaus 10 2005<br />
Yhteistyötahot<br />
Kullakin tutkijalla on omat verkostonsa. Tämän lisäksi suurimmalla osalla tutkijoista on aktiivista<br />
tutkimustiedon vaihtoa IGC Intergovernmental Consultations -yhteistyössä kerran vuo-<br />
35
<strong>Sisäasiainministeriön</strong> <strong>tutkimusstrategia</strong><br />
dessa Genevessä, EU:n EURASILin puitteissa kahdesti vuodessa ja sähköisesti UNHCR:n<br />
Tukholman toimiston kanssa. Lisäksi etenkin pohjoismainen tutkimusyhteistyö maahanmuuttovirastojen<br />
tutkimusyksiköiden välillä on vilkasta ja suurin osa tutkijoista tapaa pohjoismaisia<br />
kollegoitaan pari kertaa vuodessa. Tutkijat osallistuvat tulevaisuudessa yhä enemmän yhteistyössä<br />
muiden maiden viranomaisten kanssa vaativille tiedonhankinta- ja analyysimatkoille<br />
pakolaisten lähtöalueille.<br />
Kotimaisista tutkimusyhteistyötahoista merkittävimpiä ovat ulkoasiainministeriö, yliopistot,<br />
Siirtolaisuusinstituutti ja muut tutkimuslaitokset.<br />
36
Hallinto<br />
2005<br />
SM:n julkaisusarjan teemat ovat:<br />
Hallinto<br />
Alueiden kehittäminen<br />
Kunnat<br />
Sisäinen turvallisuus<br />
Keskustelualoitteet<br />
Julkaisujen verkkosivut:<br />
www.intermin.fi/julkaisut<br />
Tilaukset:<br />
Sisäasiainministeriö<br />
PL 26, 00023 Valtioneuvosto<br />
ISSN 1236-2840<br />
ISBN 951-734-928-9 (nid.)<br />
ISBN 951-734-929-7 (PDF)