Carl Bengts - Plandent Oy
Carl Bengts - Plandent Oy
Carl Bengts - Plandent Oy
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
POHJANMAAN<br />
MUSEO<br />
TAMPEREEN<br />
TAIDEMUSEO<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> - Valo puhuu
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
Valo puhuu
Tämä kirja on tehty Pohjanmaan museossa Vaasassa ja se on olemassa myös ruotsinkielisenä<br />
teoksena <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> – ljuset talar.<br />
Toinen, tarkistettu painos.<br />
Kuva edellisellä sivulla: Vinjetti ”Piiritansseja” -laulukirjaan 1906 (cat. 1255).<br />
Kuva seuraavalla sivulla: Puu rannalla 1914 (cat. 226).<br />
Pohjanmaan museon julkaisuja n:o 33<br />
Tampereen taidemuseon julkaisuja 124<br />
ISBN 978-952-5057-25-6<br />
ISSN 0785-3491<br />
Teoskuvat: Antti <strong>Bengts</strong>, paitsi ss. 15, 17, 19, 29, 36, 54, 59, 74,<br />
106, 150, 184, 189 Keski-Suomen museo/Pekka Helin<br />
Elämäkertaan liittyvät valokuvat: Antti <strong>Bengts</strong>in arkisto (CBA)<br />
Toimitus: Marianne Koskimies-Envall / Jaakko Linkamo<br />
Ulkoasu: Jaakko Linkamo<br />
Ykkös-Offset <strong>Oy</strong>, Vaasa 2007
MARIANNE KOSKIMIES- ENVALL – ANTTI BENGTS – JAAKKO LINKAMO – DAN HOLM<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
Valo puhuu<br />
Pohjanmaan museo, Vaasa<br />
Tampereen taidemuseo
Sisältö<br />
Marianne Koskimies-Envall: <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> – idealisti ja juuret maassa ............................................ 7<br />
Antti <strong>Bengts</strong>: Muistikuvia ja tallennettua <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>istä ihmisenä .......................................... 111<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in elämänkaari vuosilukuina .................................................................................... 136<br />
Jaakko Linkamo: Kansanelämän kuvaaminen – kansanmiehen kunniavelka ............................. 139<br />
Dan Holm: <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in piirustuksia ja pohdintoja ................................................................ 163<br />
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall: Luettelo <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in teoksista Catalogue raisonné ... 173<br />
cat. = viittaa teosluettelon numerointiin<br />
Tupa Tiukasta.<br />
(cat. 1086)
Saatteeksi<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in elämäntyö oli ensi kertaa<br />
laajamuotoisesti esillä Alvar Aalto -museossa<br />
Jyväskylässä 1976, jolloin tuli kuluneeksi 100<br />
vuotta taiteilijan syntymästä. Silloin puhuttiin<br />
yllätyksestä, nimenomaan taiteilijan monipuolisuus<br />
herätti huomiota. Nyt, kolmekymmentä<br />
vuotta tuon tapahtuman jälkeen esitämme yleisölle<br />
vielä täydemmän taiteilijakuvan <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong>istä. Saamme tutustua taiteilijan urakehitykseen<br />
sekä taideteosten että esinesuunnitelmien<br />
valossa.<br />
Kun Suomea rakennettiin, <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>iä<br />
tarvittiin monella rintamalla: hän oli aktiivisesti<br />
mukana 1900-luvun alun vastarintaliikkeen<br />
toiminnassa Suomen irrottamiseksi Venäjästä ja<br />
maamme itsenäistyttyä hän tähtäsi Suomen taideteollisuuden<br />
uudistamiseen kansantaiteen<br />
pohjalta. <strong>Bengts</strong> oli arts and crafts -hengen läpitunkema:<br />
taiteen ammattilainen, käsityöläinen,<br />
osaaja. Monet mielikuvitukselliset suunnitelmat<br />
jäivät paperille, mutta nyt voimme avata tuon<br />
unohdetun aarrearkun.<br />
Aikanaan puhuttiin paljon <strong>Bengts</strong>in<br />
suhteesta hänen suuresti ihailemaansa opettajaan,<br />
Akseli Gallen-Kallelaan. Käsillä oleva tutkimusja<br />
näyttelyprojekti nostaa <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in esiin<br />
omana itsenään, vaikkakin vääjäämättä Gallen-<br />
Kallelan arvoista ja Ruoveden erakon työpirtistä<br />
lähteneenä. Ilman häntäkin <strong>Bengts</strong>in tarina kuulostaa<br />
legendalta.<br />
Taiteilijan pojanpojan Antti <strong>Bengts</strong>in<br />
systemaattinen arkistointi- ja tallennustyö sekä<br />
Seija Tuomaalan sen pohjalta tekemä pro gradu<br />
-työ ovat olleet tämän näyttelyn ja tutkimuksen<br />
tiedollinen lähtökohta. Antti <strong>Bengts</strong> on paitsi kuvannut<br />
valokuvaajan ammattitaidollaan vuosien<br />
varrella löytämänsä <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in teokset myös<br />
ottanut yhteyttä niiden nykyisiin omistajiin. Kiitämme<br />
kaikkia, jotka hyväntahtoisesti ovat lainanneet<br />
omistamiaan teoksia Pohjanmaan museoon<br />
Vaasaan – lähelle taiteilijan kotiseutua Närpiötä<br />
– ja Tampereen Taidemuseoon. Jälkimmäisessä<br />
taidemuseossa näyttelymme tulee ikään<br />
kuin jatko-osaksi suurelle ”Akseli ja Nuori Suomi”<br />
-näyttelylle. Ja onhan <strong>Bengts</strong>illä myös jännittävä<br />
yhteys Tampereelle, yhteen sen komeista<br />
jugend-palatseista, Palanderin taloon.<br />
Kiitämme Hedmanin säätiötä, Veljekset<br />
Gröndahlin säätiötä, Tampereen taidemuseota,<br />
Närpiön kaupunkia, Planmeca Group/Heikki<br />
Kyöstilää ja jyväskyläläistä Kauko Sorjosta, jotka<br />
ovat mahdollistaneet tämän julkaisun painattamisen.<br />
Marianne Koskimies-Envall<br />
Pohjanmaan museo, Vaasa<br />
Janne Gallen-Kallela–Sirén<br />
Tampereen taidemuseo
Marianne Koskimies-Envall<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> keväällä 1934 Jyväskylässä. Kuvaamo Päijänne.<br />
6
Idealisti ja juuret maassa<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
- idealisti ja juuret maassa<br />
MARIANNE KOSKIMIES-ENVALL<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in kotitalo Närpiössä n. vuodesta 1881 lähtien.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> oli suurten vastakohtien mies: hän<br />
eli yhteiskunnallisten tapahtumien kuohussa ja<br />
silti sivussa. Hän oli meren rannikolta lähtöisin,<br />
mutta ihastui sisämaan savupirtteihin. Hän oli<br />
suomalaisen kansallishengen läpitunkema ruotsinkielinen.<br />
Jo siinä on ristiriitaa tarpeeksi. On<br />
aika nostaa laajemman taideyleisön tietoisuuteen<br />
tämä varhaismodernistiemme vahvaan kärkikaartiin<br />
kuuluva taiteilija.<br />
”Sinä olet ideoiden mies ja on todella vahinko, ettet<br />
saa tilaisuutta panna niitä täytäntöön elämässä...<br />
Voiko jotain johtua siitä että Sinä itse vetäydyt liian<br />
paljon sivuun? –” 1<br />
(”Du är en idéernas man och det är skada, skada,<br />
att Du ej får tillfälle att sätta dem ut i lifvet.... Kan<br />
något bero på att Du sjelf drar dig för mycket undan?-”)<br />
Kirjeessään <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>ille hänen nuoruudenystävänsä,<br />
kirjailija ja merikapteeni John W.<br />
Nylander tulee kertoneeksi jotain oleellista ystävänsä<br />
persoonasta. <strong>Bengts</strong>in mieli pursui todellakin<br />
kaiken aikaa ideoita – suuria ja pieniä, usein<br />
7
Marianne Koskimies-Envall<br />
mahdottomia toteuttaa, niin kuin hänen uskomattomat<br />
suunnitelmansa Vienan Karjalaan,<br />
maan sisään kaivettavasta kalevalaisen taiteen<br />
pyhätöstä tai Gallen-Kallelan Kalevala-kuvitusten<br />
valamisesta pronssiin ja sijoittamisesta eri<br />
maanosiin. ”Niistä tulisi kansamme liitontaulut”,<br />
Esko Aaltonen on kuvaillut <strong>Bengts</strong>in ajatuksia. 2<br />
Hourailuna pidettiin aikanaan myös hänen haaveitaan<br />
itsenäisestä Suomesta – tai yhdistyneestä<br />
Euroopasta. <strong>Bengts</strong> oli käsittämätön ilmiö aikansa<br />
eteläpohjalaisessa talonpoikaisyhteiskunnassa,<br />
hänen sukulaisensa taiteilija Karin Klåvus on sanonut.<br />
Joitakin hurjista suunnitelmistaan <strong>Bengts</strong><br />
kuitenkin toteutti.<br />
VUODET 1876-1894<br />
Myrskyn voimaa Pohjanmaan rannikolta<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> syntyi ruotsinkielisellä rannikolla<br />
Närpiössä Finbyn kylässä 2.4.1876 talollinen<br />
Erik Anders <strong>Bengts</strong>in ja hänen vaimonsa Anna<br />
Kristina o.s. Nixin kolmantena lapsena. Perheen<br />
nuorin lapsi Oscarkin ryhtyi aikanaan taiteilijaksi.<br />
Kantaisä oli muuttanut 1700-luvun lopulla<br />
Kristiinan läheltä Lapväärtistä rengiksi Ylimarkkuun<br />
(ÖstraYttermark) <strong>Bengts</strong>-nimiselle<br />
tilalle, jonka hän myöhemmin osti itselleen.<br />
<strong>Bengts</strong>-nimi otettiin käyttöön jo 1700-luvulla. 3<br />
Suvun varhaisjuuria on löytynyt myös suomenkieliseltä<br />
alueelta Teuvalta ja Jurvasta. Sekä isän<br />
että äidin puolelta <strong>Bengts</strong> kuului kyvykkäiden<br />
käsityönosaajien sukuun. Puu- ja rautaseppiä oli<br />
lähisuvussa useitakin.<br />
<strong>Bengts</strong>in kasvuympäristössä lähes kaikki mitä elämässä<br />
tarvittiin tehtiin itse; aikaa riitti jokapäiväisten<br />
tarve-esineidenkin kauniiksi muotoiluun<br />
ja koristeluun. Huonekalut maalattiin iloisen värisiksi<br />
ja tekstiilit kilpailivat niiden kanssa väriloistossa.<br />
Seudulla käytetty punainen Lapväärtin-<br />
Tiukan kansanpuku herätti aikanaan pääkaupunginkin<br />
taiteilijoiden mielenkiinnon. Jo ennen<br />
<strong>Bengts</strong>in syntymää muutama taiteilija oli käynyt<br />
ikuistamassa tämän puvun ja muutakin rannikkoalueen<br />
kansanperinnettä. <strong>Bengts</strong> pystyi imemään<br />
itseensä tämän esineellisen kulttuurin – ja<br />
myös omin käsin jatkamaan sitä. Hän toivoikin<br />
voivansa pelastaa kansanihmisten kätevyyden<br />
unohdukselta, niin että sen pohjalta joskus saisimme<br />
nähdä Suomen taideteollisuuden uuden<br />
kukoistuksen.<br />
Perhe muutti Näsbyn kylään <strong>Bengts</strong>in ollessa 5-<br />
vuotias. Isä Erik Anders alkoi pitää kestikievaria<br />
siellä, kun <strong>Carl</strong> oli noin 12 ikäinen. Näin pojan<br />
maailmankuva avartui, kun hän sai olla kyytipoikana<br />
matkoilla ja tavata uusia jännittäviä tuttavuuksia.<br />
Elämän monet ulottuvuudet alkoivat<br />
hahmottua jo varhain matkustavaisten kanssa<br />
jutellessa.<br />
Miten maalaispoika löysi taiteen<br />
Talonpoikainen elämäntapa tyydytti taiteilijan<br />
lapsuuden aineelliset tarpeet. Henkisiä tarpeita<br />
varten oli ponnisteltava erikseen. Maatalossa ei<br />
ollut piirtämisvälineitä eikä kiinnostusta niiden<br />
hankkimiseen. <strong>Carl</strong> sai pyytämällä pyytää lainaksi<br />
rihvelitaulua naapurissa asuvalta tädiltään. Muistiinpanoihin,<br />
joissa <strong>Bengts</strong> kertoo ensi kosketuksestaan<br />
taiteen maailmaan, liittyy PIIRROS PIENES-<br />
TÄ POJASTA syventyneenä kuvan tekoon takkauu-<br />
Pieni poika piirtää.<br />
8
Idealisti ja juuret maassa<br />
Omakuva käsi leuan alla.<br />
(cat. 62)<br />
Pihapiiri Lapväärtistä 1910.<br />
(cat.134)<br />
9
Marianne Koskimies-Envall<br />
Gamla Hannusgård,<br />
Närpiö.<br />
(cat.82)<br />
Maisema, punainen<br />
hirsiseinä 1908.<br />
(cat. 122)<br />
10
Idealisti ja juuret maassa<br />
Kaappisänky 1920.<br />
(cat. 412)<br />
nin tulen loisteessa. Siinä pikku taiteilijan oikea<br />
käsi näyttää epätavallisen pitkältä. Sille on ikään<br />
kuin annettu tärkeä tehtävä – ja todellisuudessakin<br />
<strong>Bengts</strong>in käsivarret olivat pitkät! Taiteellisena<br />
ihanteena olivat tuossa vaiheessa isoveli Augustin<br />
piirtämät, lapsen silmissä mestarilliset hevoset<br />
ja reet. 4 Hiilenpalalla ja päreellä pystyi jotenkin<br />
piirtämään, ja väriä tuli tupakka-askista<br />
tai värillisistä papereista liottamalla. 5 Kansakouluikäisenä<br />
<strong>Bengts</strong>iä askarruttivat kovasti optiset<br />
ilmiöt, niin että hän mittaili harppia apuna käyttäen<br />
maisemaosasten mittasuhteita, kunnes selvitti<br />
perspektiivin salaisuuden itselleen. Eivätkä<br />
myöhemmät akateemiset opit enää päässeet sitä<br />
sekoittamaan. Hertta Tirranen onkin todennut<br />
”Suomen taiteilijoita” -teokseen kirjoittamassaan<br />
artikkelissa, että <strong>Bengts</strong> käytti omaa kotitekoista<br />
perspektiivioppiaan, jolla hän suorastaan suggeroi<br />
katsojan, imaisi hänet taulun sisään. Siitä tuli<br />
yksi hänen parhaista tehokeinoistaan.<br />
<strong>Bengts</strong> on kertonut heränneensä n. 6-vuotiaana<br />
öisin näkyihin valmiista maalauksista, jotka peittivät<br />
hänen huoneensa seinät tai hänen ajaessaan<br />
reellä kotiin tähtikirkkaan taivaan. Joitakin näistä<br />
visioista hän toteutti vuosia jälkeen päin. 6 Opettajaltaan<br />
Viktor Hannukselta <strong>Bengts</strong> sai painokuvia,<br />
joita hän käytti mallina kuvittaessaan kuulemiaan<br />
satuja. 7 Oli selvää, että vanhemmat eivät<br />
halunneet rohkaista poikaansa taiteilijaksi, sellaisesta<br />
ammatista ei käytännön elämässä puurtavilla<br />
talonpojilla ollut mitään hyvää sanottavaa.<br />
Kerran <strong>Bengts</strong>in kestikievarin kyytiin tuli Vaasan<br />
läänin kuvernööri Waldemar Schauman, joka<br />
kuultuaan pojan maalausinnosta lahjoitti hänel-<br />
11
Marianne Koskimies-Envall<br />
le öljyvärit. 8 Schaumanien suvulla on vieläkin<br />
pieni taulu, jonka 17-vuotias poika teki vastalahjaksi<br />
ja muistoksi kyytimatkasta. Tämä KIEVARI-<br />
KYYDISSÄ-niminen maalaus ja JOSEF GNIDARSIN<br />
TALO NÄRPIÖSSÄ ovat <strong>Bengts</strong>in varhaisimmat öljytyöt,<br />
molemmat vuodelta 1893.<br />
Tulen valo pimeässä on ollut <strong>Bengts</strong>ille jo varhain<br />
jännittävä näky; hän on kuvannut muistumiensa<br />
perusteella TULIPALON NÄRPIÖSSÄ (1894),<br />
jossa lieskat purkautuvat katosta avuttoman väkijoukon<br />
seuratessa vierestä. Näissä varhaistöissä<br />
ote on vielä kehittymätön, mutta pyrkimys maalauksellisuuteen<br />
on jo näkyvissä. Samoihin aikoihin,<br />
Vaasan laulujuhlien (1894) yhteydessä olleessa<br />
näyttelyssä, <strong>Bengts</strong> sai ensi kerran nähdä<br />
Edelfeltin ja Gallen-Kallelan maalauksia. 9<br />
Kyytimatkasta alkoi <strong>Bengts</strong>in elämän toinenkin<br />
tärkeä aatesisältö: hän sai sytykkeen isänmaan<br />
asiaan. Nuorukainen oli viemässä paroni Eric von<br />
Troilia Kaskisiin, kun keskustelu kääntyi mahdollisuuteen<br />
päästä joskus itsenäiseksi valtioksi,<br />
vapaaksi Venäjän vallasta. Siemen jäi itämään intomielisen<br />
nuorukaisen ajatuksiin. Olihan näitä<br />
salaisia toiveita kuiskittu ja verhoiltuna levitettykin,<br />
muttei näin avomielisesti. Seutu oli umpiruotsalaista,<br />
mutta myös sinne olivat kiirineet<br />
kansalliset aatteet, silloin vielä ihanteellisessa kieliriidattomassa<br />
muodossa.<br />
Oli tavallista, että maaseudulla lahjakkaan nuoren<br />
henkiseksi tueksi asettui paikkakunnan kirkkoherra.<br />
<strong>Bengts</strong>in tapauksessa se oli pastori Viktor<br />
Dahlberg. Hän neuvoi poikaa hakeutumaan<br />
Helsinkiin koristemaalari Karl Hellstenin oppiin. 10<br />
<strong>Bengts</strong> aloittikin koristemaalariopinnot Helsingissä<br />
1895. Iltaisin hän kävi Ateneumissa Taideyhdistyksen<br />
piirustuskoulua. 11 Aika pian hän tajusi,<br />
ettei koristemaalaus riittänyt hänelle, hän halusi<br />
maalata tauluja. Ainoa tunnettu maalaus tältä<br />
vuodelta on VILLENSAUNA (1896, s. 14), jonka<br />
harmonisuus antaa jo aavistella miehen lahjoja.<br />
Seuraavana talvena hän kirjoittautui Taideteollisuuskouluun<br />
ja kävi sitä vuoden.<br />
Tämän jälkeen <strong>Bengts</strong> vietti kaksi vuotta Turun<br />
maineikkaassa piirustuskoulussa, aluksi Elias<br />
Muukan, sitten Victor Westerholmin ja hänen viransijaisensa<br />
Dora Wahlroosin oppilaana. Välillä<br />
hän tosin yritti opiskella arkkitehdiksi Helsingissä,<br />
mutta varojen puutteessa se oli lopetettava.<br />
Hän palasi Turkuun, mutta ei enää viihtynyt piirustuskoulussa,<br />
kun pitkäaikainen opettaja Victor<br />
Westerholm oli lähtenyt pois keväällä 1898<br />
ja tilalle oli tullut <strong>Bengts</strong>in mielestä puolueellinen<br />
Kaarlo Vuori. 12 Kaikesta päätellen <strong>Bengts</strong> on<br />
menestynyt hyvin varsinkin piirtämisessä, jota<br />
koulun ohjelma etupäässä tarjosikin. <strong>Bengts</strong> halusi<br />
kuitenkin lähteä pois koulutuksesta, mennä<br />
armeijaan ja kokeilemaan siipiään leivän ansaitsemisessa.<br />
Hän etsi työtä Etelä-Suomesta keväällä<br />
1899, ja hänet neuvottiin Hausjärvellä Mommilan<br />
kartanoon, insinööri Gösta von Schantzin<br />
VUODET 1895-1898<br />
Lentävä lähtö – opissa maailmalla<br />
Suurten toiveiden mies<br />
kesällä 1899 Turussa.<br />
12
Idealisti ja juuret maassa<br />
Kievarikyydissä n. 1893.<br />
(cat. 3)<br />
luo, joka tunnettiin taiteensuosijana. Nuori taiteilijan<br />
alku otettiin avosylin vastaan kartanossa.<br />
Hän opetti lapsille piirtämistä, maalasi samalla<br />
ruokasaliin maanviljelyksestä kertovaa freskoa<br />
LEIVÄN SYNTY ( 1900-01), jonka hän viimeisteli<br />
myöhemmin sekä nikkaroi leikkikaluja lapsille.<br />
Tulipalo Närpiössä 1894.<br />
(cat. 4)<br />
13
Marianne Koskimies-Envall<br />
Vilhon Sauna, akvarelli 1896.<br />
(cat. 8)<br />
VUODET 1899-1900<br />
Ruovedelle<br />
Huolimatta ruotsinkielisestä taustastaan <strong>Bengts</strong><br />
oli jo ennen Axel Galléniin tutustumistaan joutunut<br />
kansallisen projektin 90-luvun aallon viemänä<br />
Kalevala-mystiikan ja karelianismin lumoihin.<br />
Hän oli vuonna 1898 tuloksetta hakenut<br />
apurahaa Vienan Karjalan matkaa varten. 13 Vetovoima<br />
suomalaisuuden ydinseutuja kohtaan oli<br />
kasvanut suureksi, eikä ole ihme, että hän alkoi<br />
haaveilla sisämaan matkasta. Hän tiesi Gallénin<br />
oleskelevan Ruovedellä ja kirjoitti 23.4.1899<br />
Victor Westerholmille pyytäen tätä ottamaan puolestaan<br />
yhteyttä Galléniin. Haaveena oli päästä<br />
hänen ohjaukseensa.<br />
”... <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>, se on hänen nimensä, hänellä on<br />
vielä paljon puutteita yleissivistyksessä, mutta hänellä<br />
on mielestäni huomattavat taiteelliset lahjat yhdistyneenä<br />
laajaan mielikuvitukseen ja hyvä käsityskyky”<br />
(... <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>, så heter mannen, har ännu<br />
mycket att inhemta af allmänbildning, men synes mig<br />
anmärkningsvärdt konstnärligt begåfvade med stor<br />
fantasi och bredd i uppfattningen”), Westerholm<br />
puolestaan kuvaili oppilastaan Gallénille. 14<br />
<strong>Bengts</strong> oli myös samana keväänä tavannut sattumalta<br />
Jean Sibeliuksen ja pyytänyt tätäkin ottamaan<br />
yhteyttä Ruoveden mestariin. Vastausta<br />
odottaessaan <strong>Bengts</strong> vietti työntäyteistä aikaa von<br />
Schantzien kesäpaikassa Ekestensholmissa lähellä<br />
Naantalia. SAARISTOMAISEMA (1899) ja LAPILA,<br />
EKESTENSHOLM, RANTATIE (1899) ovat tuolta ajalta.<br />
Nämä maalaukset todistavat, että <strong>Bengts</strong> oli<br />
saavuttanut melkoisen varmuuden taiteilijana jo<br />
ennen Galléniin tutustumistaan. Tilan tunnun<br />
luominen, väriharmonia ja siveltimen notkea<br />
käyttö näyttävät olleen aloittelevan <strong>Bengts</strong>in hallinnassa.<br />
Sekä Sibelius että Westerholm ottivat yhteyttä Kalelaan.<br />
15 Molempien suositus lienee vaikuttanut<br />
14
Idealisti ja juuret maassa<br />
siihen, että Gallén hyväksyi<br />
<strong>Bengts</strong>in tulon. Niin tai näin,<br />
heti juhannuksen jälkeen<br />
<strong>Bengts</strong> oli pakannut tavaransa<br />
ja lähtenyt Ruovedelle.<br />
Kuin ”sadun unta” taiteilijan<br />
omin sanoin oli seuraava vaihe<br />
<strong>Bengts</strong>in elämässä, saapuminen<br />
Ruovedelle kesäkuun<br />
29. päivänä 1899. 16 <strong>Bengts</strong><br />
kertoo:<br />
Lapila, Ekestensholm,<br />
rantatie 1899.<br />
(cat. 23)<br />
”Heti juhannuksen jälkeen pakkasin<br />
tavarani matkalle saaristosta<br />
Ruovedelle – voi, saapumiseni<br />
Ruovedelle oli kuin sadun<br />
unta, vaikka en osannut<br />
suomea, niin miten hyväsydämisesti<br />
he kaikki ottivatkaan<br />
minut vastaan siellä.” 17 (”Just<br />
efter Johanne så packade jag i<br />
hop för resa från skärgården till<br />
Ruovesi – Ode som en sagans<br />
dröm var min ankomst till Ruovesi,<br />
utan att kunna finska så<br />
med hvilken godhet som alla tog<br />
emot mig der.”)<br />
Taiteilijoiden maalausmatkat<br />
Hämeeseen olivat alkaneet jo<br />
80-luvulla, ja Gallén oli nyt<br />
luomassa Ruovedestä suomalaiskansallisen<br />
taiteen pyhäk-<br />
Saaristomaisema 1899.<br />
(cat. 22)<br />
15
Marianne Koskimies-Envall<br />
Pääskyn torpan aitat<br />
Ruovedellä n. 1899.<br />
(cat. 34)<br />
köä. Westerholm oli tehnyt kaksi maalausmatkaa<br />
Ruovedelle ja Kaarlo Vuori oli sieltä kotoisin. Gallén<br />
oli rakentanut lähelle Pääskyniemen torppaa<br />
uuden uhkean Kalelansa, jonne <strong>Bengts</strong> nyt saapui<br />
ja löysi sieltä unelmiensa täyttymyksen. Ihmiset<br />
olivat kauniita ja luonto suurenmoista, saloseutujen<br />
puhdasta runebergiläistä, rehellistä talonpoikaiskansaa.<br />
<strong>Bengts</strong>, joka oli kotiseudullaan<br />
tottunut käteviin ihmisiin, ihaili ruoveteläisten<br />
taitavuutta, heidän venemalliaan ja ajokalujaan.<br />
Hän asettui asumaan Pääskyn torppaan, lähelle<br />
Kalelaa. Torppaan ei ollut edes kärrytietä. Siellä<br />
hän tutustui myöhemmin tulleeseen Alpo Sailoon<br />
ja heistä tuli elinikäiset ystävät. Yhdessä he kävivät<br />
taloissa talkoissa ja kuulivat savupirteistä. Mestari<br />
Gallén oli kesän poissa, mutta palasi syksyllä.<br />
Talvi-illat ateljeen lasikaton läpi tuikkivine tähtineen<br />
ja mestarin kanteleensoitto Kalelassa tekivät<br />
lähtemättömän vaikutuksen nuoreen <strong>Bengts</strong>iin.<br />
Gallénin lähdettyä <strong>Bengts</strong> oli kertonut Maryrouvalle,<br />
että hetket Gallénin kanssa olivat opettaneet<br />
enemmän kuin vuosi muualla. 18<br />
<strong>Bengts</strong> oli saapunut Suomen taiteen Mekkaan.<br />
Ruovedellä Kalelan ateljeessa olivat nähtävillä jo<br />
Kalevala-taiteen monumentaaliklassikot VÄINÄ-<br />
MÖISEN LÄHTÖ ja KULLERVON KIROUS sekä symbolistiset<br />
PROBLEEMI- ja AD ASTRA -teokset. Niistä<br />
latautui voimaa oppilaillekin. Gallénin vaikutus<br />
<strong>Bengts</strong>iin oli sähköistävä. Myöhemminkin hän<br />
venyi mestarin läsnä ollessa parhaimpaansa.<br />
<strong>Bengts</strong> oli Ruovedellä ahkera oppilas, mutta hänen<br />
vähävaraisuutensa tuotti ongelmia lähipiirille.<br />
Gallénit yrittivät saada <strong>Bengts</strong>in muuttamaan<br />
Kalelaan, että hän olisi saanut parempaa ruokaa,<br />
mutta <strong>Bengts</strong> on kertonut muistelmissaan, ettei<br />
voinut sitä tehdä. 19 Kultakauden eri taiteenlajien<br />
yhteishengestä kertoo se, että Sibelius aktivoitui<br />
auttamaan nuorta lahjakkuutta. Hän löysi <strong>Bengts</strong>ille<br />
mesenaatin, kauppias Renlundin Kokkolasta.<br />
Gallén vastaanotti kirjeen säveltäjältä:<br />
”Weli hyvä! Muistan sanasi että <strong>Bengts</strong>istä tulee kalua.<br />
Olen saanut nyt miljonäärin antamaan hänelle<br />
rahoja, jotta se saisi joka päivä ruokaa ja muuta jumalan<br />
viljaa. Mutta <strong>Bengts</strong>in pitäisi tulla tänne<br />
Helsinkiin, jotta minä esittäisin hänet tuolle pohatalle.<br />
Voisimmehan änkyttää siellä yhdessä.” 20<br />
Järjestettiin tapaaminen. Tämä tapahtui syksyllä<br />
1899. Sibelius, Gallén ja <strong>Bengts</strong> maalaukset kainalossaan<br />
lähtivät Renlundin puheille. Sovittiin,<br />
että Renlund alkaa maksaa 75 markan kuukausirahaa.<br />
Näin tapahtuikin kahden vuoden ajan. Sen<br />
jälkeen taiteilija ei halunnut enää vastaanottaa<br />
avustusta. 21<br />
Ruovedellä <strong>Bengts</strong>in maalaustyö ei lähtenyt aluksi<br />
sujumaan. Itsekritiikki lienee astunut kuvaan.<br />
<strong>Bengts</strong> muistelee:<br />
”myöhemmin syyskesällä aloin tosissani maalata<br />
alastonmallia – ja silloin kaikki alkoi selvitä<br />
uudelleen”.(”sednare på höstsommarn så blef det alvar<br />
med att måla naket – och då börja alt klarna<br />
på nytt sätt igen.”) 22<br />
Ilmeisesti hän halusi alkaa Ruovedellä kuin oppipoika<br />
ikään, juurilta, alastonmalliharjoituksista.<br />
SAIRAS LAPSI (1899, s. 18) kuuluu ensimmäisiin<br />
<strong>Bengts</strong>in siellä tekemiin alastonmaalauksiin.<br />
Siinä mallina on ollut Pöytäniemen torpan tytär.<br />
Teos on ehkä jäänyt kesken, koska taiteilija on<br />
merkinnyt sen jälkikäteen. Ruoveden kauden aiheet<br />
liittyvät Pääskyn torppaan ja sen lähipiiriin<br />
sekä Kalelan ateljeetaloon. Talon isännän henki<br />
näyttää innoittaneen <strong>Bengts</strong>in teokseen AKSELI<br />
GALLEN-KALLELAN KALELA RUOVEDELLÄ (1899) ja<br />
myöhempään sisäkuvaan SISÄNÄKYMÄ KALELASTA<br />
(1901). Molemmat todistavat jo melkoisesta varmuudesta<br />
volyymien käsittelyssä, vaikka niiden<br />
yhteydessä ei voi vielä puhua oman ilmaisun löytämisestä.<br />
Sen sijaan PÄÄSKYN TORPAN AITAT RUO-<br />
VEDELLÄ (n. 1899) on jo lähempänä taiteilijan<br />
mentaliteettia ja kertoo syvästä kiinnostuksesta<br />
kansanrakennusperinteeseen; aitat seisovat mäellä<br />
yksilöllisinä ja arvostaan tietoisina, kuin personifioituina<br />
olentoina. Joulun 1899 <strong>Bengts</strong> vietti<br />
Pääskyn torpassa.<br />
Uuden vuosisadan puolelle merkitty PUHDETYÖ<br />
PÄÄSKYN TUVASSA (1900) on <strong>Bengts</strong>in ensimmäi-<br />
16
Idealisti ja juuret maassa<br />
Akseli Gallen-Kallelan Kalela Ruovedellä 1899.<br />
(cat. 35)<br />
17
Marianne Koskimies-Envall<br />
Sisänäkymä Kalelasta 1901.<br />
(cat. 64)<br />
Sairas lapsi 1899. (cat. 29)<br />
nen sisäkuva, jossa hän tutkiskelee valon käyttäytymistä<br />
sen alkulähteillä. Hän muovailee ihmisiä<br />
esiin pimeästä. Niukasta lähteestä lankeavan<br />
valon tutkiminen ennakoi taiteilijan tulevia<br />
kiinnostuksenkohteita – tässä on lisäksi heikko<br />
kynttilänvalo taustalla. Tärkeimpänä henkilönä<br />
keskellä, takan edessä, mies pyörittää vannetta<br />
saavin ympärille. Naiset tekevät kehruu-<br />
Lukeva mummo 1900.<br />
(cat. 54)<br />
18
Idealisti ja juuret maassa<br />
Puhdetyö Pääskyn<br />
tuvassa 1900.<br />
(cat. 53)<br />
työtään hämärämmässä ja lukeva nuorukainen<br />
seisoo tulen sivussa. Kukin henkilöhahmo edustaa<br />
lajiaan ja heistä muodostuva yhteisö vastaa<br />
<strong>Bengts</strong>in ihanteellista näkemystä kansasta. Vaikka<br />
toiminnot on sidottu yhteen takan ääreen<br />
hieman pakonomaisesti, sommitelman luonteva<br />
tasapaino ja valon taitava käsittely eivät voi<br />
olla herättämättä kunnioitusta. Näistä takkatulen<br />
loisteessa askartelevista ihmisistä tuli yksi<br />
hänen eniten käsittelemistä aiheistaan. <strong>Bengts</strong><br />
uskoi Suomen kansan voimavarojen ja psyykkisen<br />
terveyden lähteen olevan tässä yhteisessä käsin<br />
tekemisen maailmassa. Miesten keskeinen<br />
rooli tässä kuvastossa kiinnittää huomiota –<br />
miesten voimaa ja mieskuntoa vaativia töitä<br />
ihannoidaan, naisten pienten toimien jäädessä<br />
taka-alalle.<br />
Pariisiin<br />
Gallénilla oli suuret suunnitelmat meneillään.<br />
Hän tarvitsi apua Pariisin maailmannäyttelyä<br />
varten Suomen paviljongin freskokartonkien val-<br />
mistamisessa. Yhdessä Eric Ehrströmin kanssa<br />
<strong>Bengts</strong> suurensi luonnokset kartongeiksi, jotka<br />
mitoitettiin kupolien oikeaan kokoon. Helmikuussa<br />
1900 tuli sitten lähtö Pariisiin, kun Gallén<br />
pyysi nuoren oppilaan mukaansa freskotöitä<br />
toteuttamaan. Lähtö ei ollut helppo <strong>Bengts</strong>ille;<br />
hän oli ensin kieltäytynyt, mutta antoi lopulta<br />
periksi, kun Gallén lupasi hankkia hänelle valtion<br />
apurahan. 23<br />
<strong>Bengts</strong>in lisäksi Gallénin maalaustöihin osallistuivat<br />
Albert Gebhard ja Gabriel Engberg. Työ koleassa<br />
Pariisissa oli rankkaa ja vaikeata. Ruovesi ja Kalela<br />
jäivät läikkymään <strong>Bengts</strong>in mielessä kuin ihana<br />
uni. Pariisissa hän päästi kansallistunteensa valloilleen<br />
kertoen muille suunnitelmistaan maanalaisesta,<br />
runonlaulajille ja Kalevala-taiteelle pyhitetystä<br />
mausoleumista. Luolasalissa olisi runonlaulajien<br />
patsaita, kaikki Kalevala-laitokset ja Gallénin<br />
SAMMON PUOLUSTUS värillisenä korkokuvana.<br />
Lasinen Aino-triptyykki ripustettaisiin vedenalaiseen<br />
Aino-komeroon siten, että sen takana oleva<br />
järvi kuultaisi maalauksen läpi. Muut kuuntelivat<br />
ihmeissään, kun <strong>Bengts</strong> vielä kuvaili, miten Suo-<br />
19
Marianne Koskimies-Envall<br />
Vuoden 1900 Pariisin<br />
maailmannäyttelyn<br />
valmistamiseen osallistuneita<br />
miehiä. Vasemmassa<br />
reunassa <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong>.<br />
mi olisi tulevaisuudessa itsenäinen valtio. Tuo kaikki<br />
oli siihen aikaan pelkkää fantasiaa. <strong>Bengts</strong> masentui,<br />
kun muut eivät ottaneet häntä tosissaan, ja<br />
hän joutui vielä elämään Pariisissa viikon ilman<br />
ruokaa – valtion apuraha oli kulunut matkaan ja<br />
ylelliseen elämään. <strong>Bengts</strong>in ja Gallénin erilainen<br />
elämäntapa ja tausta paljastui selkeästi Pariisissa;<br />
vaikka Gallén arvosti ja haki yksinkertaisia oloja,<br />
hän oli kotonaan myös urbaanissa ympäristössä.<br />
Pariisin matkalla hän halusi matkustaa luksus-luokassa,<br />
syödä ja asua hyvin. <strong>Bengts</strong>in pieni matkakassa<br />
hupeni äkkiä. Lopulta kotoa Närpiöstä tuli<br />
apua rahapulaan.<br />
<strong>Bengts</strong> on myöhemmin kertonut, miten yhteys<br />
Galléniin katkesi Pariisissa. 24 Vaikka he myöhemminkin<br />
työskentelivät yhdessä, Ruoveden läheisyyttä<br />
ei enää syntynyt. On silmiinpistävää, että<br />
taiteilija ei muistiinpanoissaan kerro Pariisin vaikutelmistaan<br />
mitään. Suurkaupungilla ei ollut<br />
<strong>Bengts</strong>ille annettavaa, hän palasi kiireimmiten,<br />
heti näyttelyn avauduttua toukokuussa kotimaahan<br />
Ruovedelle ja suunnitteli hautautuvansa kokonaan<br />
Pohjois-Karjalan erämaihin. 25 Erikoista<br />
<strong>Bengts</strong>issä on, että juuri ulkomailla ollessaan hän<br />
sai suurisuuntaisia kansallisromanttisia ideoita.<br />
Virikkeitä siis tuli, mutta ikään kuin päinvastaiseen<br />
suuntaan, kotimaan arvo vahvistui. Pariisin<br />
vaikutelmat eivät kuitenkaan voineet mennä ohi<br />
kokonaan jälkiä jättämättä. Hertta Tirrasen mukaan<br />
<strong>Bengts</strong>in ihailu van Goghia kohtaan juontuu<br />
Pariisin maailmannäyttelyn ajalta. 26<br />
Huolimatta etääntymisestä Pariisissa Gallén jäi<br />
<strong>Bengts</strong>ille kuitenkin jumaloiduksi Suureksi Mestariksi,<br />
joka oli innoittanut hänet muinaissuomalaisten<br />
tarunhohtoisen menneisyyden maailmaan.<br />
Myöhemmin <strong>Bengts</strong> toi usein esiin, että hän katui<br />
Pariisiin lähtemistään; hänen olisi pitänyt omasta<br />
mielestään jäädä lumottuun ilmapiiriinsä. Sen<br />
tunnelma ei koskaan enää palannut ja hänen mielensä<br />
tasapaino oli saanut kovan kolauksen.<br />
Pariisista paluun jälkeen syntyivät Ruovedellä<br />
kansanihmisiä kuvaavat LUKEVA MUMMO (1900,<br />
s. 18) ja KALLE HÄKKINEN (1900, cat. 55) sekä<br />
20
Idealisti ja juuret maassa<br />
myöhemmin, ehkä Närpiössä maalattu, mutta<br />
Kalelassa luonnosteltu ALPO SAILO GALLEN-KAL-<br />
LELAN KESÄMÖKILLÄ RUOVEDELLÄ (1901, s. 151),<br />
jossa <strong>Bengts</strong> jatkoi tulenvalo-teemaansa.<br />
Poika 1902.<br />
(cat. 75)<br />
VUODET 1901-1903<br />
Levotonta etsintää<br />
Kevättalvella 1901 <strong>Bengts</strong> oli kotona Närpiössä ja<br />
luki salaa italiaa. Hän aikoi lähteä Firenzeen. Myytyään<br />
yhden taulun Närpiössä hän osti puvun ja<br />
matkusti laivalla Turkuun. Sieltä hän meni von<br />
Schantzien luo Ekestensholmiin, jossa maalasi<br />
maisemia, ”vanhaa Turkua ja Naantalin näkymiä” 27<br />
(”gamla Åbo bilder och Nådendals vyer”). Matkarahojen<br />
toivossa hän lähti Kuopioon ja järjesti siellä<br />
yhdessä itäsuomalaisen ystävänsä John Engelbergin<br />
kanssa yhteisnäyttelyn. Tämä oli hänen ensimmäinen<br />
julkinen esiintymisensä. Mutta yhtään taulua<br />
ei myyty. Ilmeisesti von Schantzit ovat antaneet<br />
avustusta, vaikka mitään dokumenttia siitä ei ole.<br />
<strong>Bengts</strong> matkusti Helsinkiin, kävi Renlundin konttorissa<br />
nostamassa rahaa – viimeisen kerran – ja<br />
pääsi lähtemään ulkomaille. 28<br />
Firenzessä <strong>Bengts</strong> nautti kyllä näkemästään taiteesta,<br />
etenkin freskoista, mutta ennen kaikkea<br />
arkeologisessa museossa esillä olleesta muinaisen<br />
Egyptin taiteesta, johon hän oli saanut kipinän<br />
jo Louvresta. Kyllä hän maalasikin jotain,<br />
ainakin hän vuokrasi kolme ateljeeta, joista vain<br />
kolmas täytti hänen toiveensa. Yrjö Liipola ja<br />
Alpo Sailo tapasivat Firenzessä syyskuussa 1901<br />
pari viikkoa ennen heitä saapuneen <strong>Bengts</strong>in.<br />
Liipola on kertonut muistelmissaan, millaisen<br />
vaikutelman heidän ensi oppaansa Kalle teki: he<br />
näkivät edessään ”jykevän ja pitkän närpiöläisen,<br />
joka ei osannut muuta kieltä kuin Närpiön<br />
ruotsia, mutta sillä hän tuli toimeen joka maassa.”<br />
29 Keskellä moninaisia virikkeitä <strong>Bengts</strong> kaipasi<br />
kuitenkin kotiin. Käy jälleen niin, että tämä<br />
ulkomaanmatka kirkastutti hänen omaa suomalaisuuttaan:<br />
”suomalaisempana matkustin kotiin kuin olin tullut<br />
Firenzeen” 30 (”som mera finne reste jag hem än<br />
jag kom till Florens”).<br />
Nyt myös poliittinen kehitys kotimaassa askarrutti<br />
hänen ajatuksiaan jatkuvasti, ja siinä ohessa<br />
heräsi taas henkiin ajatus kansanrunouden mausoleumista<br />
Karjalassa. Hän palasi jouluksi Helsinkiin<br />
taskut tyhjinä ja meni Mommilaan von<br />
Schantzien luo.<br />
Keväällä 1902 <strong>Bengts</strong> oli taas Närpiössä. Siellä<br />
hän kulkee jalan pitkiä matkoja Nämpnäsin kylän<br />
rantoja tutkien. Ilmeisesti hän etsi sopivia<br />
rantautumispaikkoja suunnittelemilleen salaisille<br />
kuljetuksille, jotka alkoivat myöhemmin kesällä<br />
1904.<br />
Haave Karjalan matkasta toteutui kesällä 1902,<br />
kun <strong>Bengts</strong> suuntasi Nurmekseen John Engelbergin<br />
perheen luo. Taiteilijat lähtivät yhdessä maa-<br />
21
Marianne Koskimies-Envall<br />
lausmatkalle Lieksan Virsuvaaraan. Siellä he saivat<br />
kutsun häihin Virsuvaaran taloon, jonne he<br />
asettuivat asumaan. Vasta siellä <strong>Bengts</strong>in mieliala<br />
tyyntyi Pariisin jälkeen. Engelberg lähti elokuussa<br />
pois, mutta <strong>Bengts</strong> vietti kolme kuukautta<br />
talossa ja oppi samalla suomea. Näitä erämaan<br />
ihmisiä ja seutua taiteilija arvosti erityisesti.<br />
Vain yksi maalaus tunnetaan, joka on varmasti<br />
Virsuvaarasta: JÄRVENRANTAMAISEMA KIPRUN PEL-<br />
LOLTA (1902). Kypsä alastontutkielma POIKA<br />
(1902, s. 21) saattaa myös olla Virsuvaaran ajoilta.<br />
<strong>Bengts</strong> viipyi Karjalassa ensimmäisiin lumiin<br />
saakka. Käytyään vielä Mommilassa ja Helsingissä<br />
<strong>Bengts</strong> majoittui Tampereelle ja hän kertoo<br />
saaneensa sieltä talveksi 1902-03 ison ja<br />
valoisan ateljeen, ainoan kunnollisen elämänsä<br />
aikana. Se oli Viivi Palanderin ateljee Palanderin<br />
talon ylimmässä kerroksessa Keskustorin laidalla.<br />
Taiteilija oli tutustunut Viiviin Ruovedellä.<br />
31 ”Palanderin ateljeerissa” pidettiin myös<br />
Tampereen Taideyhdistyksen näyttelyitä 1900-<br />
luvun alussa. 32 <strong>Bengts</strong> asui ja maalasi siellä jouluun<br />
asti. Talvella hän suunnitteli Viivin puolisolle,<br />
varatuomari Verner Palanderille useita hirsirakennuksia<br />
kareliaaniseen tyyliin ja valvoi niiden<br />
rakentamisen Lempäälässä Kuljun kartanosta<br />
lohkotulla tilalla Höytämön rannalla. Palander<br />
palkkasi sitten <strong>Bengts</strong>in freskomaalaustöihin,<br />
kuten jäljempänä kerrotaan.<br />
Kesällä 1903 <strong>Bengts</strong> oli erityisen levoton, luultavasti<br />
politiikan takia. Hän pani maalausvälineet<br />
syrjään ja teki töitä kotitalossaan Närpiössä.<br />
Ollessaan samana kesänä matkalla laivateitse<br />
Turkuun perustamaan Nuori taide -yhdistystä<br />
(”för att bilda en Ung Konst förening i Finland<br />
för ung konst och för ett nytt Finland”) <strong>Bengts</strong><br />
pysähtyi Porissa katsomassa, miten Gallén oli<br />
edistynyt Juseliuksen mausoleumin freskojen<br />
Venettä korjataan 1919.<br />
(cat. 354)<br />
22
Idealisti ja juuret maassa<br />
kanssa. Gallén oli heti pistänyt siveltimet <strong>Bengts</strong>in<br />
käteen ja tämä oli joutunut maalaustöihin.<br />
Muistona episodista on säilynyt <strong>Bengts</strong>in piirros<br />
mestarista maalaamassa Tuonelanjoki -freskoa<br />
(s. 85). <strong>Bengts</strong> kertoo olleensa Porissa viikon<br />
verran, siihen asti kunnes freskot valmistuivat<br />
eikä hän sitten enää mennytkään Turkuun,<br />
jossa hänen piti olla opettajana. 33 Joidenkin<br />
tietojen mukaan <strong>Bengts</strong> olisi ollut Tuonelanjoen<br />
venemiehen mallina. 34<br />
Kenkää sitova nainen<br />
1901/1903.<br />
(cat. 85)<br />
<strong>Bengts</strong> palasi Porista Tiukkaan ja alkoi maalata.<br />
Tiukassa hän tapasi Otto Anderssonin, jonka<br />
kanssa hän lähti samana syksynä (1903) Pohjanmaan<br />
rannikkoalueelle (Åbacka, Peninkylä)<br />
tallentamaan kansanperinnettä. Tällä matkalla<br />
syntyi teos OTTO ANDERSSON KARIJOELLA PENIN-<br />
KYLÄSSÄ HAASTATTELEMASSA VIULISTI PENIK JOO-<br />
SEPPIA (1903). Taiteilija kertoo ihastuneensa tuo-<br />
Otto Andersson<br />
Peninkylässä Karijoella<br />
haastattelemassa<br />
viulisti Penik Jooseppia 1903.<br />
(cat. 81)<br />
23
Marianne Koskimies-Envall<br />
hon seutuun siinä määrin, että muutti sinne<br />
1916 joksikin aikaa. 35 KENKÄÄ SITOVA NAINEN<br />
(1901 tai 1903) on ehkä myös tältä kesältä. Siinä<br />
Tiukan vihreään pukuun pukeutunut tyttö<br />
on esitetty luontevasti vaikeassa kyykkyasennossa.<br />
Henkilöhahmojen erikoisista asennoista tuli<br />
yksi <strong>Bengts</strong>in tavaramerkeistä. Useat talomuotokuvat<br />
(”GAMLA HANNUSGÅRD”, s. 10) tältä jaksolta<br />
lienevät tilaustöitä.<br />
VUOSI 1904<br />
Itsenäisyysmies ja aktivisti – Tapahtumien vuosi<br />
1904<br />
Politiikka vei intomielisen <strong>Bengts</strong>in mukaansa<br />
ajoittain 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä.<br />
Hänen salaiset aktivistitoimensa peittosivat<br />
taiteen tekemisen lähes tyystin vuosina 1904-<br />
05. Sortovallan vastustaminen valtasi kiihkeän<br />
nuorukaisen mielen jo kyytipoika-aikana, ja Bobrikovin<br />
murha antoi lisäpontta muillekin Närpiön<br />
varhaisille itsenäisyysmiehille. Eugen Schaumanista<br />
tuli aktivistien sankari. Salamurhaa seuranneena<br />
sunnuntaina Närpiön kellotapulin<br />
oveen ilmestyi Schauman-muistoplakaatti katajaseppeleineen.<br />
Kielletty operaatio yöllisine vahteineen<br />
oli <strong>Bengts</strong>in toimeenpanema. Santarmit<br />
kiersivät talosta taloon syyllisiä etsimässä, mutta<br />
tuloksetta.<br />
Tässä vaiheessa, keväällä 1904, <strong>Bengts</strong> oli siis jo<br />
Verner Palanderin töissä Tampereella, mutta oli<br />
käymässä kotona Närpiössä. Hän ”valmistautui<br />
oikeaan hetkeen” (”att vara berädda till rätta ögonblicket”)<br />
eli ideoi sitä miten voisi auttaa Suomen<br />
itsenäistymistä. Oli ryhdyttävä sanoista tekoihin.<br />
Hän oli saanut tarpeekseen pelkistä suurista puheista<br />
salaisissa poliittisissa kokoontumisissa ja<br />
Tiukan tupa.<br />
(cat. 1099)<br />
24
Idealisti ja juuret maassa<br />
Kukaan <strong>Bengts</strong>in närpiöläisistä aktivistitovereista<br />
ei kuitenkaan ollut valmis lähtemään – he pitivät<br />
hänen ajatuksiaan järjettöminä, ja niinpä hän<br />
lähti yksin. Hän ylitti Merenkurkun ja saapui<br />
Sundsvalliin, josta etsi käsiinsä suomalaisia maasta<br />
karkotettuja. Hän löysi vaasalaisen vapaaherra<br />
Eric von Troilin, entisen kyyditettävänsä, jolle<br />
purki salaiset itsenäisyysajatuksensa. Von Troil<br />
taas tunsi merikapteeni ja kirjailija John W. Nylanderin,<br />
josta <strong>Bengts</strong> sai aateveljen ja salaisten<br />
kuljetusten toteuttajan. Von Troil antoi salakuljettajille<br />
käyttöön ison kalastajaveneen, jolla viikoittaiset<br />
kuljetukset tehtiin. <strong>Bengts</strong> löysi Närpiön<br />
saaristosta veneelle sopivan rantautumispaikan<br />
ja hankki salaisen piilopaikan, karjamajan<br />
Raddonissa, n. 10 km päässä mantereesta. Sen<br />
kellarista tuli aseiden ja mm. Vapaa Sana -lehtien<br />
välivarasto. Taiteilija osallistui itsekin muutamiin<br />
hengenvaarallisiin laivakyyteihin, mutta pääasiassa<br />
hän hoiti lastin saapumisen, varastoinnin ja<br />
jakelun mantereella. Kun lastin tiedettiin olevan<br />
tulossa Suomeen, <strong>Bengts</strong> otti maalausvälineensä<br />
ja meni muka maalaamaan rannalle. Hän tarkkaili<br />
tilannetta merellä, ja kun vene ilmaantui<br />
näkyviin ja tilanne oli turvallinen, hän pani valalkoi<br />
tosissaan suunnitella aseiden ja kiellettyjen<br />
painotuotteiden salakuljetusta Ruotsista. Olihan<br />
Närpiöstä lyhin tie Ruotsiin, ja rannikkolaisilla<br />
veneiden käsittely verissä.<br />
Aktivisti-<strong>Bengts</strong> Tampereella<br />
1904. Tällaisena <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
halusi tuoreen vaimonsa<br />
näkevän hänet.<br />
25<br />
Viivi Palanderin ateljee<br />
Tampereella 1904-05.<br />
(cat. 88)
Marianne Koskimies-Envall<br />
Myrsky I 1904.<br />
(cat. 95)<br />
koisen maalauskankaan telineelle. Se merkitsi: tie<br />
on selvä! Jos maalauskangasta ei ollut, vaara uhkasi<br />
eikä vene uskaltanut rantautua. Salaista kirjallisuutta<br />
levitettiin ympäri Suomea.<br />
Viimeisellä matkalla aktivistit olivat joutuneet<br />
niin kovaan myrskyyn lasteinensa, että heidän oli<br />
pitänyt kiinnittyä mastoon, jotteivät olisi huuhtoutuneet<br />
jättiaaltojen pyyhkäisemänä mereen. 36<br />
Tästä seikkailusta <strong>Bengts</strong> sai aiheen MYRSKYmaalaukseensa,<br />
jonka ensimmäisen version hän<br />
teki jo tapahtumavuonna 1904. Lopullisen muotonsa<br />
teos sai vasta 30 vuotta myöhemmin, vähän<br />
ennen taiteilijan kuolemaa. Se että taiteilija<br />
teki aiheesta useita toisintoja ja palasi sekä maalaukseen<br />
että sen kuvaamaan matkaan kirjeissään,<br />
osoittaa, että MYRSKYÄ on pidettävä yhtenä <strong>Bengts</strong>in<br />
pääteoksista.<br />
MYRSKY I (1904) kuvaa siis erästä taiteilijan itsensä<br />
kokemaa myrskyisää paluumatkaa Ruotsista.<br />
Maalaukseen sisältyy voimakas symbolilataus<br />
itsenäisyydestään rajumyrskyssä taistelevasta isän-<br />
maasta. Tämän poliittisen taistelutahdon <strong>Bengts</strong><br />
on saanut kytkettyä myrskyn repimään veneeseen<br />
ja sen miehistöön. Teos on myös taiteellisesti ansiokas:<br />
vyöryaaltojen valtava koko ja voima on<br />
saatu esiin loivasti kaarevin, diagonaalisesti kulkevin<br />
vedoin, joiden rytmiin myös ahdingossa<br />
purjehtiva vene on joutunut sopeutumaan. Tuulen<br />
riepottelemat purjeetkin mukautuvat aaltojen<br />
vellovan kuohunnan suuntaisiksi. Taivaalta<br />
tuleva piiskaava saderyöppy hyökkää vielä venettä<br />
vastaan vasemmalta. Isänmaa on todellisessa<br />
hädässä.<br />
Palanderin talon freskot – avioituminen ”Ainon”<br />
mallin kanssa<br />
Etsiessään töitä <strong>Bengts</strong> oli mennyt Tampereella<br />
tapaamaan varatuomari Verner Palanderia ja hänen<br />
vaimoaan Viiviä, jonka hän siis tunsi Ruoveden<br />
ajoilta. Palander palkkasikin <strong>Bengts</strong>in ensin<br />
hirsitalojen piirtäjäksi, kuten edellä mainittiin,<br />
ja sitten huhti-toukokuussa 1904 tekemään sei-<br />
26
Idealisti ja juuret maassa<br />
Molemmat freskot ovat tuhoutuneet, mutta niistä<br />
on olemassa luonnoksia. Freskotekniikkaan<br />
<strong>Bengts</strong> oli tutustunut jo Kalelassa ja Pariisin freskoja<br />
maalatessaan sekä sittemmin Italian-matkallaan<br />
1901, jolloin nimenomaan luostareiden ja<br />
kirkkojen freskot olivat olleet hänen mielenkiintonsa<br />
kohteina. <strong>Bengts</strong> tarvitsi mallin AINOON ja<br />
sai siihen suostuteltua vastahakoisen nuoren oriveteläistytön,<br />
Erika Mäkisen. Huonosti<br />
suomea puhuvan <strong>Bengts</strong>in ja hämäläistytön<br />
välille syttyi romanssi, joka johti<br />
avioliittoon vuonna 1906. Muistoksi tapaamisesta<br />
taiteilijalle jäi öljyluonnos<br />
AINO, JOUKAHAISEN SISKO (1904-05),<br />
herkkä kuvaus unelmoivasta tytöstä aitan<br />
hirsiparruun nojaamassa sekä VIIVI<br />
PALANDERIN ATELJEE TAMPEREELLA<br />
(1904-05), jossa taiteilija on hallinnut<br />
hyvin tilan- ja valonkäsittelyn. Palanderin<br />
ateljeen seinämaalauksista on edelleen<br />
paikallaan, seinälevyn takana, KA-<br />
LEVALAINEN TYTTÖ TUOHIVIRSUISSA. 37<br />
Aino, Joukahaisen<br />
sisko 1904-05.<br />
(cat. 92)<br />
nämaalauksia uuteen jugendpalatsiinsa. Viisikerroksisen<br />
talon pohjakerrokseen tuli maalata freskoja<br />
ja ylimpään kerrokseen, jossa Viivi-rouvalla<br />
oli ateljee, seinämaalauksia. Kalevalainen maailma<br />
oli Suomen taiteessa ehkä jo hieman haalistumaan<br />
päin, mutta <strong>Bengts</strong> eli vielä Pariisin jälkimainingeissa<br />
tai ehkä Palanderilla oli omia ehdotuksia.<br />
Joka tapauksessa toteutuneet aiheet ovat<br />
Kalevalasta: AINO JA AINON ÄITI (1904) ja SEPPÄ<br />
TAKOO PAJASSA (1904).<br />
<strong>Bengts</strong>in jäämistössä on säilynyt joitakin<br />
luonnoksia, jotka saattavat olla seinämaalausten<br />
alkuhahmotuksia enemmän<br />
tai vähemmän yhtenäisine väripintoineen<br />
– mahdollisesti Tampereen<br />
ajalta. Sellaisia ovat mm. TUONELAN<br />
JOELLA (cat. 1465), SOUTAJAT (cat. 63),<br />
TUKKIJOELLA (cat. 1244), REKIAJELUL-<br />
LA (cat. 1456), ”FUURI” (cat. 1467) ja<br />
PIRTISSÄ (cat. 1466). Palanderin ateljeessa<br />
tiedetään olleen <strong>Bengts</strong>in tekemä<br />
suuri, kolmatta metriä pitkä seinämaalaus,<br />
jossa oli tukkikuormaa kiskovat parihevoset.<br />
38 Akvarelli TUKKIREET JÄÄLLÄ (cat. 1208) ja<br />
guassi HEVONEN JA REKI (cat. 1202) saattavat olla<br />
luonnoksia siihen.<br />
Olisi mielenkiintoista tietää, kohtasivatko <strong>Bengts</strong>in<br />
ja samanaikaisen tamperelaisen taiteilijan,<br />
Joseph Alasen, tiet jossain. Alasen taustana oli valistunut<br />
työläiskoti, jossa harrastettiin kulttuuria.<br />
Hän jätti varman sähköteknikon ammatin ja<br />
antautui vapaaksi taiteilijaksi kypsässä iässä 1907<br />
– palaten kotikaupunkiinsa 1908, joten <strong>Bengts</strong>in<br />
Tampereella olon aikana he tuskin ovat tavanneet.<br />
Alasen aiheet olivat pääasiassa Kalevalasta<br />
ja hän käytti voimakasta judend-tyylittelyä<br />
ja pintojen ornamentaalista käsittelyä. Alanen on<br />
joka tapauksessa tutustunut <strong>Bengts</strong>in taiteeseen,<br />
koska hän piti ensimmäisen näyttelynsä Palanderin<br />
talon ateljeessa 1910, jossa <strong>Bengts</strong> oli muu-<br />
27
Marianne Koskimies-Envall<br />
Tukkireet jäällä,<br />
akvarelli.<br />
(cat. 1208)<br />
tamaa vuotta aiemmin asunut ja jättänyt sinne<br />
jälkeensä seinämaalauksia ja freskoja, myös kalevalaisista<br />
aiheista. Kuten <strong>Bengts</strong>, Alanenkin piti<br />
Helsingissä juuri ennen joulua 1911 näyttelyn –<br />
Kalevala-kuvista. Alanen sai siitä hyvin myönteistä<br />
palautetta, kuten myös muista näyttelyistään<br />
Helsingissä, mutta hänellä ei kuitenkaan ollut tarpeeksi<br />
itseluottamusta ja uskoa omaan taiteeseen.<br />
Hän kuoli nuorena vuonna 1920 kesken parasta<br />
luomiskauttaan.<br />
Kiinnostus samoihin aiheisiin ja esikuviin – van<br />
Goghin ihailu – sekä osittain samanlainen kohtalo<br />
yhdistää näitä kahta taiteilijaa – tosin poliittisesti<br />
he lienevät olleet kaukana toisistaan. Samoja<br />
aiheita ovat olleet mm. Aino-taru, Pohjolan pidot,<br />
Mikael Agricola, Väinämöinen, Taivaan valojen<br />
ryöstö, Sampo-aihe, suomalainen Neitsyt<br />
Maria sekä työnkuvaukset. Vuosisadan vaihde oli<br />
meillä monumentaalimaalauksen aikaa, ja myös<br />
Alanen maalasi isoja seinämaalauksia, vaikka suurin<br />
osa hänen töistään on pienimuotoisia. Alanenkin<br />
suunnitteli ryijyjen, seinävaatteiden, lippujen<br />
ja muiden tekstiilien malleja. 39 – Alasen<br />
omaperäinen Kalevala-taide löydettiin uudelleen<br />
suuren Tampereen Jugend -näyttelyn yhteydessä<br />
1970-luvulla.<br />
Poliittisen ja taiteellisen toimintansa vauhdikkaassa<br />
vaiheessa, salaisten kuljetusten loputtua<br />
myöhäissyksyllä 1904, <strong>Bengts</strong> perusti John Engelbergin<br />
kanssa <strong>Bengts</strong>-Engelberg -nimisen<br />
maalausliikkeen Helsinkiin. Liikeyritys oli arkkitehti<br />
Armas Lindgrenin ehdotus. Taiteilijat<br />
maalasivat mm. teatterikulisseja. <strong>Bengts</strong> kuitenkin<br />
luopui osuudestaan jo seuraavan vuoden lokakuun<br />
alussa, juuri ennen suurlakkoa – luulta-<br />
vasti kiihtynyt poliittinen toiminta oli siihen<br />
syynä.<br />
VUODET 1905-1910<br />
Avioliiton ensimmäiset vuodet – idealismin ja kuohunnan<br />
aika 1905-10<br />
Häämatka oli tarkoitus tehdä karelianistien tapaan<br />
Karjalaan, mutta suurlakon puhkeaminen<br />
esti suunnitelmien toteuttamisen. <strong>Bengts</strong>illä oli<br />
onnea avioliitossaan, sillä hän sai ymmärtävän ja<br />
ihailevan vaimon. <strong>Bengts</strong>in tapaisen omalaatuisen<br />
idealistin ja käytännön asioihin – etenkin taloudellisiin<br />
– suurpiirteisen väljästi suhtautuvan<br />
miehen puolisolta vaadittiinkin paljon. Rahapula<br />
oli lähes jatkuvaa, silti Erika-rouva jaksoi tallentaa<br />
joka paperilappusen, johon Kalle oli jotain<br />
raapustanut. Lukuisista Erika-muotokuvista<br />
tavoittaa kärsivällisen ja rauhallisen ihmistyypin.<br />
Tyyneyttä tarvittiinkin taiteilijaperheen<br />
muuttaessa paikasta toiseen. <strong>Bengts</strong>it ehtivät asua<br />
Tampereella, Vaasassa, Helsingissä, Tammisaaren<br />
Sommarössä, Jyväskylässä, Karijoella, Kristiinassa<br />
ja lopulta uudelleen Jyväskylässä.<br />
Ensimmäinen avioliiton aikana tehty maalaus vaimosta<br />
on luultavasti n. vuonna 1907-1908 syntynyt<br />
ERIKA BENGTSIN MUOTOKUVA. Näemme siinä<br />
neutraalia tummaa taustaa vasten kuvatun vakavan<br />
nuoren naisen. Maalaus on hyvin pelkistetty;<br />
kaikki mielenkiinto kohdistuu kasvojen ilmeikkääseen<br />
herkkyyteen. Ensimmäinen tunnettu OMA-<br />
KUVA (1904-05) syntyi ilmeisesti Tampereella samoihin<br />
aikoihin kun <strong>Bengts</strong> tutustui tulevaan vaimoonsa.<br />
Maalaus esittää nuoren taiteilijan tupak-<br />
28
Idealisti ja juuret maassa<br />
Omakuva 1904-05.<br />
(cat. 19)<br />
Erika <strong>Bengts</strong>in muotokuva<br />
n. 1907-1908.<br />
(cat. 126)<br />
kaa polttelevana lommoposkisena tulisieluna. Kasvoihin,<br />
etenkin silmiin, on saatu ilmennettyä sitä<br />
aatteen paloa, suorastaan hurjuutta, mikä täytti<br />
<strong>Bengts</strong>in mielen noihin aikoihin. Oli toiminnan<br />
ja aktiivisen politiikan aika. <strong>Bengts</strong> oli siellä missä<br />
tapahtui, Helsingissä, kuljettamassa aseita ja pitämässä<br />
yhteyttä aktivisteihin.<br />
Suurlakon aikana 1905, kun ihmisjoukot olivat<br />
kerääntyneet Senaatintorille, <strong>Bengts</strong> oli hakenut<br />
Säätytalon vintiltä leijonaliput ja kiivennyt kahden<br />
tuntemattoman miehen kanssa Senaatintalon<br />
katolle vaihtamaan Venäjän lipun tähän Suomen<br />
epäviralliseen valtakunnan lippuun. Tapahtumasta<br />
on hiukan toisistaan poikkeavia versioita.<br />
Aarno Karimon mukaan, joka oli samassa taiteilijaporukassa<br />
<strong>Bengts</strong>in kanssa seuraamassa tapahtumia,<br />
<strong>Bengts</strong> nosti leijonaliput vielä Ateneumin,<br />
Fennia-hotellin ja yliopiston katoille. Näistä<br />
<strong>Bengts</strong> ei itse mainitse mitään. Se oli ensimmäinen<br />
kerta kun Suomessa valtakunnan lippu<br />
– vaikkakin vielä epävirallinen – liehui julkisen<br />
rakennuksen katolla. Ihmiset paljastivat päänsä<br />
ja riemuitsivat. 40<br />
<strong>Bengts</strong> oli kagaalin toiminnassa mukana jo ennen<br />
suurlakkoa. Hänellä oli koko elämänsä ajan<br />
selvä poliittinen kanta. Vuosisadan alussa hän<br />
kuului toimiviin aktivisteihin, vapaussota-kansalaissodan<br />
aikaan valkoisiin ja sen jälkeen suojeluskunta-aatteen<br />
miehiin. Ilmentääkö hän taiteessaan<br />
näitä aatteita? Käyttötaiteessa kyllä, siinä mille<br />
tahoille hän teki kirjankansikuvia, logoja, jne.<br />
Heti vapaussodan alettua <strong>Bengts</strong> alkoi suunnitella<br />
konekiväärikelkkoja ja hänen piirustuskokoelmassaan<br />
on mitä mielikuvituksellisimpia apuvälineitä<br />
sodankäyntiin: jääkiitäjiä, suksipaareja<br />
jne. Vapaassa ilmaisussa mikään ei paljasta hänen<br />
yhteiskunnallista näkemystään. Hänen aihepiirinsä<br />
liikkuu vapaasti milloin köyhässä maalaismummossa<br />
(SAVUPIRTIN MUMMO, 1933, s. 30),<br />
milloin säätyläiskodissa (VAALEA OLOHUONE,<br />
1926, s. 30), mutta kurjuutta hän ei kuvaa.<br />
Tulee mieleen verrata taiteilija-poliitikko <strong>Bengts</strong>iä<br />
häntä kymmenen vuotta nuorempaan Aarno<br />
Karimoon. Miehissä on paljonkin yhteisiä piirteitä:<br />
haaveellinen isänmaa-käsitys, energisyys,<br />
omapäisyys ja monipuolisuus. Molemmilla oli<br />
yhtenä taideopettajana ollut Akseli Gallen-Kallela.<br />
Karimon ja <strong>Bengts</strong>in tiet kohtasivat ”vallankumouskeskuksessa”<br />
– ellei jo sitä ennen – John<br />
Engelbergin huoneistossa Mikonkatu 2:ssa Helsingissä<br />
vuosina 1905-06. Siellä pitivät ateljeet-<br />
29
Marianne Koskimies-Envall<br />
Savupirtin mummo 1933.<br />
(cat. 920)<br />
aan Alpo Sailo ja Karimo ja siellä perustettiin Voima-liitto,<br />
aktivistien salainen lentävä komennuskunta.<br />
<strong>Bengts</strong> asui siellä suurimman osan vuotta<br />
1905. Karimo kertoo: ”Miestä tuli ja meni ja<br />
hyvin moni kantoi mennessään pitkää pakettia...<br />
Kalle oli oikea mies kantamaan raskaita kivääripaketteja<br />
ja vielä raskaampia patruunalaatikoita.<br />
Lisäksi erikoisen sopiva lykkäämään niitä käsirattailla<br />
eri paikkoihin santarmien nenän editse.<br />
Se poika kun piipunnysä leuassaan, viikset törröllään,<br />
puku haalistuneena ja isot kengät lintallaan<br />
lykkäsi toimessaan käsirattaita, ei kukaan<br />
osannut epäillä mitään.” 41<br />
Karimo lähti sotilasuralle vapaussota-kansalaissodan<br />
myötä ja sen jälkeen suojeluskuntapiirin päälliköksi,<br />
kunnes palasi taiteilijaksi 1927. Hänen<br />
suuret isänmaalliset kuvateoksensa ”Valkoinen<br />
armeija” ja ”Kumpujen yöstä” syntyivät tämän<br />
Vaalea olohuone 1926.<br />
(cat. 636)<br />
30
Idealisti ja juuret maassa<br />
jälkeen. Suurtyö, ”Kuva-Kalevala” ilmestyi vasta<br />
hänen kuolemansa jälkeen 1953. Hän, kuten<br />
<strong>Bengts</strong>kin suunnitteli ja toteutti muistomerkkejä,<br />
mitaleita, lippuja, koriste-esineitä ja huonekaluja.<br />
Erona <strong>Bengts</strong>iin suunnittelijana on se, että<br />
Karimo sai ideansa myös toteutettua; häneltä<br />
suorastaan tilattiin visuaalista suunnittelua erilaisiin<br />
vasta perustetun isänmaan tarpeisiin, kun<br />
taas edellisen suunnitelmat jäivät usein paperille.<br />
Taiteilijana Karimo jäi puolestaan kuvittajaksi,<br />
jonka työt kiinnittyvät lujasti yhteen aikansa aatesuuntaan.<br />
Passiivinen vastarinta kulminoitui suurlakkoon<br />
1905. Sitä seurasi eduskuntauudistus ja rauhallisempi<br />
jakso. <strong>Bengts</strong> asui Vaasassa vuonna 1906<br />
ja suunnitteli huonekaluja Gästrinin puusepänverstaalle.<br />
Näitä hänen suunnittelemiaan huonekaluja<br />
on säilynyt suvussa taiteilijan pojan saatua<br />
niitä itselleen kodin pakkohuutokaupasta 1935.<br />
Vuosina 1907-08 <strong>Bengts</strong> dokumentoi yhdessä<br />
Gabriel Nikanderin kanssa Lounais-Suomen ruotsalaisalueen<br />
esineellistä kulttuuria Brage- yhdistyksen<br />
toimesta Paraisilla ja Närpiössä. Vuosina<br />
1909-13 <strong>Bengts</strong>it asuivat Helsingissä, Tampereella<br />
ja Närpiössä.<br />
Toukokuussa 1908 <strong>Bengts</strong> osallistui Taideteollisuusyhdistyksen<br />
näyttelyyn Ateneumissa. Häneltä<br />
mukana oli mm. punamusta kansanomainen täkänäryijy<br />
(” rya väfd i finsk dubbelväf ”). Sen aiheena<br />
oli hauska eläinkuva ja teksti ruotsinkielisen<br />
Pohjanmaan kansanlaulusta, joka pohjautuu<br />
vanhaan Stefanus-legendaan:<br />
”Staffan var en stalledräng, rider sina fålar fem.”<br />
Jo ennen debyyttiään Helsingissä 1911 <strong>Bengts</strong><br />
oli löytänyt omimmat aihepiirinsä. Ne kattoivat<br />
hyvin monipuolisen valikoiman: maisemat, työnkuvaukset,<br />
sisäkuvat, satama-aiheet ja henkilökuvat.<br />
Hän sijoitti maisemiin ja työnkuvauksiin<br />
mielellään eläimiä. Motoksi hänen kaikkiin kuvauksiinsa,<br />
joissa on ihmisiä, sopisi: ”Tehdään<br />
yhdessä!” Naiset ja miehet tekevät yhdessä raskastakin<br />
työtä, kuten ojankaivuu.<br />
VUODET 1911-1915<br />
Värien esiin murtautuminen – ensi esittäytyminen<br />
Helsingissä 1911<br />
Poliittisesti levoton aika näyttää vaikuttaneen uudistavasti<br />
koko taide-elämäämme. Gallen-Kallela,<br />
joka oli paennut modernismia aina Afrikkaan asti,<br />
palasi 1911 Suomeen huomatakseen, että modernismi<br />
oli rantautunut tännekin. Seuraavana vuonna<br />
1912 tapahtui modernismin läpimurto. Ensinnä<br />
nuoret taiteilijat siirtyivät puhtaiden sekoittamattomien<br />
spektrisävyjen käyttöön. Yleisesti pyrittiin<br />
pois värittömästä ja raskaasta maalaustyylistä.<br />
Taiteessa tapahtui paljon lyhyessä ajassa: Tyko<br />
Sallisen uudenlaista estetiikkaa pursuva, ennennäkemätön<br />
luomiskausi vuosina 1910-1911 ja puhtaan<br />
paletin kannattajien lukuisat yksityisnäyttelyt<br />
samoina vuosina. Nähtiin mm. Finchin, Thomén,<br />
Järnefeltin, Halosen, Enckellin, Rissasen, Oinosen,<br />
Collinin, Ruokokosken ja Cawénin puhtaan<br />
värin näyttelyt. 42 <strong>Bengts</strong> liittyy samaan avant garde<br />
–joukkoon vuoden 1911 yksityisnäyttelyllään,<br />
jossa hän esittäytyy selkeästi neoimpressionistina.<br />
<strong>Bengts</strong>ien elämä oli rauhoittumaan päin. Poliittisessa<br />
tilanteessa, jolla aina oli voimallinen vaikutus<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in mielialaan, oli saavutettu<br />
tasapainotila – yleinen äänioikeus oli toteutunut<br />
ja itsenäisyyshaaveita oli ilmassa. Perhe vietti kesän<br />
1911 Porvoon maalaiskunnassa kumpuilevassa<br />
kulttuurimaisemassa. Miellyttävä ympäristö<br />
vauhditti uusia väri- ja tekniikkakokeiluja. Voimakkaat,<br />
kirkkaat värit, pyörivät siveltimenliikkeet<br />
ja viivamaiset vedot tulivat kuin yllättäen<br />
näihin kesän 1911 töihin. Juuri tuolloin monet<br />
muutkin taiteilijat kokeilivat puhtaita värejä ja<br />
väriefektejä. <strong>Bengts</strong>in uralla ei ole toista vaihetta,<br />
jolloin hän olisi ollut niin kiinni aikansa tyyliilmiössä.<br />
Myöhemmin hän palasi vanhaan tyyliinsä<br />
eikä halunnut enää olla osana modernismia.<br />
Hän alkoi suorastaan kaihtaa uudistuksia,<br />
mutta nyt, ’Kiialan kesänä’, hän oli avoin uusille<br />
vaikutteille ja pystyi ottamaan vastaan uuden radikaalin<br />
tekniikan. Hän eli elämänsä parhaita<br />
vuosia, ja sekin selittää tätä vapaata ilmaisua.<br />
31
Marianne Koskimies-Envall<br />
Ojankaivajat n. 1908.<br />
(cat. 127)<br />
Jokimaisema 1909.<br />
(cat. 128)<br />
32
Idealisti ja juuret maassa<br />
Kesän 1911 teoksista ensinnä pistävät silmään<br />
uudella tekniikalla toteutetut, upeat OMAKUVA<br />
(1911) ja KIIALAN KARTANON MAILLA (1911). Molemmista<br />
heijastuu huikea, optimismin täyttämä<br />
tulevaisuuden usko. OMAKUVA kylpee auringossa:<br />
taiteilija siristää silmiään lierihattu päässä, valo<br />
ja varjot ovat maksimaaliset, värit puhtaat ja kirkkaat.<br />
Teos näyttää maalatun nopeasti; karheat siveltimenvedot<br />
ovat kauttaaltaan näkyvissä saaden<br />
kasvot näyttämään ahavoituneilta, raikkaassa<br />
maalaisilmassa uurastaneilta. Luonnon läheisyyttä<br />
korostaa vielä yksivärinen ruohonvihreä tausta.<br />
Maalauksesta henkii taiteilijan varmentunut itsetunto.<br />
Teos on kuin neoimpressionistien ohjelmanjulistus.<br />
Mistä <strong>Bengts</strong> sai kansainvälisen otteensa?<br />
Hänen on täytynyt nähdä van Goghin<br />
maalauksia, ainakin kuvia niistä.<br />
KIIALAN KARTANON MAILLA on ’kuivemmin’, piirrosmaisin,<br />
vedoin maalattu kuin OMAKUVA. Pitkien,<br />
voimakkaiden siveltimenvetojen välissä<br />
näyttää olevan tyhjää kangasta. Väriviivat myötäilevät<br />
kumpuilevaa maastoa; ne luovat tilaa, niin<br />
että katsoja voi aistia laakson muodot. Suorin<br />
viivoin on hahmoteltu vain talot ja kaukaiset<br />
kuusimetsät, kaikki muu aaltoilee. Hattupäinen<br />
mies seisoo mäellä kirves olalla suoraan katsojaan<br />
päin. Tämä on kulttuurimaisemaa ja elinvoimaa:<br />
viljavia peltoja, asuintaloja peltojen kyljessä, metsäisiä<br />
rinteitä, järvi. Maa on täynnä voimaa, miehenkin<br />
energia näyttää tulevan maasta. Maisema<br />
ja ihminen ovat sopusoinnussa.<br />
Oriveden vanha<br />
käräjätupa 1907.<br />
(cat. 114)<br />
33<br />
Sisäkuva<br />
ulkorakennuksesta 1898.<br />
(cat. 9)
Marianne Koskimies-Envall<br />
Puhtain värein on maalattu myös KESÄINEN PIHA,<br />
TAPANILA (MOSABACKA) (1911) ja AURINGON KYL-<br />
PY (1911), jossa alaston nainen kätkeytyy heleänkirkkaaseen<br />
luontoon. Sen sijaan samanaikainen<br />
VILJANKORJUU (1911) on tehty perinteisin<br />
murretuin värein. Uutta sen sijaan on, että koko<br />
työ on saatu aaltoilemaan viivojen voimakkaan<br />
lainehdinnan avulla. Joissakin tämän vuoden töissä<br />
<strong>Bengts</strong> on vielä kiinni vanhassa tai jo palaamassa<br />
entiseen luonnonmukaiseen väriskaalaansa<br />
– riippuen siitä onko nämä maalaukset tehty<br />
ennen vai jälkeen Kiialan kesän: PUNAPUKUINEN<br />
NAINEN ISTUU MUNKKITUOLISSA (1911), TARVAS-<br />
PÄÄ RAKENTEILLA (1911) ja KUN LAPSET NUKKUVAT<br />
(1911?).<br />
Itsevarmuutta saanut <strong>Bengts</strong> piti ensimmäisen<br />
yksityisnäyttelynsä Helsingissä City-pasaasissa<br />
Mobilian huoneistossa vuoden 1911 joulukuussa<br />
ja saikin erinomaiset arvostelut. Sillä oli suuri<br />
merkitys, koska tuolloin arvostelut saattoivat olla<br />
todella kriittisiä, toisin kuin nykyisin. Oli tapana,<br />
että kriitikko etsi yksityiskohtaisesti virheet<br />
ja höyhensi tarvittaessa taiteilijan – varsinkin<br />
aloittelijan. Huiputkaan eivät säästyneet joskus<br />
melkoisen kovalta kohtelulta. <strong>Bengts</strong> oli vienyt<br />
<strong>Bengts</strong>in perhe Porvoon mlk:ssa v. 1911. Vas. Eero <strong>Bengts</strong>, Kaisu Tähtinen,<br />
Liisa, Erika ja <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>.<br />
tähän Helsingin näyttelyyn uusimpien töiden lisäksi<br />
valikoiman vanhempia maalauksia ja piirroksia<br />
sekä tempera-, lasimaalaus- ja puuveistotöitä.<br />
Edvard Richterin mielestä ”Taiteilija osoittautuu<br />
nimittäin etenkin wiimekesäisissä maisemamaalauksissaan<br />
sangen pystywäksi ja tawallaan omaa<br />
suuntaansa edustawaksi maalariksi.” 43 Hufvudstadsbladetin<br />
arvostelija, nimimerkki ”A.M.T.”,<br />
toteaa, että vaikka <strong>Bengts</strong> on toiminut jo pitkään,<br />
hän on suurelle yleisölle aivan tuntematon nimi.<br />
Mutta nimi, joka ei enää jää varjoon! On kyseessä<br />
merkittävän taiteellisen lahjakkuuden ensimmäinen<br />
virallinen esiintyminen. Näköpiirissä on,<br />
että hän tuota pikaa tulee valtaamaan hyvän paikan<br />
taiteessamme. Olosuhteet ovat vaikuttaneet<br />
siihen, hän jatkaa, ettei taiteilijalla ole ollut tilai-<br />
34
Idealisti ja juuret maassa<br />
Kiialan kartanon mailla 1911.<br />
(cat. 141)<br />
35
Marianne Koskimies-Envall<br />
Omakuva 1911.<br />
(cat. 144)<br />
suutta tutustua ulkomailla modernin taiteen pyrkimyksiin,<br />
joista useimmat hänen ikäisensä ovat<br />
saaneet jo kauan hyötyä. Eikä hänellä aikaisemmin<br />
ole ollut mahdollisuutta asettua yleisön eteen:<br />
liian suuri itsekritiikki on kai ollut voimakkain<br />
motiivi tähän epänormaalin pitkään eristäytymiseen.<br />
Niinpä kävijä yllättyy, kun näkee, mihin<br />
tuloksiin hänen opintonsa ovat johtaneet. Hän<br />
on monipuolinen sanan parhaassa merkityksessä<br />
ja käsittelee erilaisia teknisiä välineitä silmiinpistävän<br />
varmana. Hänen piirustuksensa ovat mallikelpoisia<br />
samoin monet akvarellit, ja öljytyöt<br />
todistavat resursseista maalausteknisessä puolessa<br />
– on kyseessä synnynnäinen väritaiteilija. Maalausteknisten<br />
ongelmien ratkaistu mustuttaa joskus<br />
van Goghin leikkiä väriputkiloilla. Lopuksi<br />
arvioija kiteyttää <strong>Bengts</strong>in taiteellisen luonnekuvan:<br />
hän on ensi sijassa totuudenetsijä, toiseksi<br />
kertoja, tunnelmaihminen ja runoilija. 44<br />
Uuden Suomen nimimerkki ”K.L.” on lähes yhtä<br />
kiittävä:<br />
”<strong>Bengts</strong>, ruotsalaisen talonpojan poika Pohjanmaalta,<br />
on elänyt muista wallan erillänsä koti-<br />
36
Idealisti ja juuret maassa<br />
Kesäinen piha,<br />
Tapanila 1911.<br />
(cat.157)<br />
Viljankorjuu 1911.<br />
(cat.151)<br />
37
Marianne Koskimies-Envall<br />
Auringon kylpy 1911.<br />
(cat.158)<br />
seudullansa ja sitten jossakin Porwoon tienoilla<br />
aherrellen itseksensä ja käyden ainoastaan<br />
silloin tällöin pääkaupungin taidenäyttelyjä<br />
katsomassa. Waikka tällainen eristyminen<br />
epäilemättä woi olla haitallinen taiteilijan<br />
edistykselle, woi siitä sentään olla hyötyä<br />
hänen taiteensa alkuperäisyydelle. Alkuperäisyyttä<br />
onkin taiteilijalla melkoinen määrä<br />
usein kansanomaisessa aihewalinnassa, enimmäksensä<br />
tunnollisessa, warmassa piirustuksessa<br />
ja uudemmissa luomissa myöskin wärityksessä<br />
ja wärisiwelyssä.<br />
Wiime wuosien luomissa näemme hänen<br />
noudattawan siksi uudenaikaista wäritystapaa<br />
että katsojan on waikea uskoa ettei taiteilija<br />
ole ollenkaan liikkunut ulkomailla. Neoimpressionistisissäkin<br />
tauluissansa pysyy<br />
<strong>Bengts</strong> werrattain itsenäisenä toisten taiteili-<br />
Tarvaspää rakenteilla 1911.<br />
(cat.170)<br />
38
Idealisti ja juuret maassa<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> maalaa<br />
Sommarössä 1914.<br />
”Mennään maalaamaan”.<br />
39
Marianne Koskimies-Envall<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
maalauskopissaan<br />
Sommarössä.<br />
Heti Mobilian näyttelyn jälkeen, tammikuussa<br />
1912 <strong>Bengts</strong> vei lähes samansisältöisen näyttelyn<br />
Turun Taidemuseoon. Nimimerkki ”Lbg” arvioi<br />
Åbo Underrättelser -lehdessä, että värivaikutelmat<br />
paljastavat, että taiteilija on tietoinen uusista<br />
moderneista vaikutteista. Esim. TIILENPOLTOS-<br />
SA (cat. 153) hän on saanut aikaan todella loistavan<br />
efektin. Parhaisiin kuuluvat myös TAKKATU-<br />
LEN ÄÄRESSÄ (”FRAMFÖR BRASAN”) – sen tulenloiste<br />
on illusorinen. Muotokuvista mainittakoon<br />
ISÄN KUVA, muutama OMAKUVA ja puuleikkausreliefi.<br />
Lopuksi nimimerkki toteaa, että meillä on<br />
edessämme taiteilija, joka kauan sitten on päässyt<br />
lapsenkengistään. Näyttely antaa runsaat lupaukset<br />
tulevaisuudelle. Ei ole enää syytä pysyä<br />
piilossa, vaan päinvastoin astua esiin. 46<br />
Suomenkielisellä puolella Turun Sanomissa nimimerkki<br />
”Ferdinand” (Weikko Puro) oli kriittisempi:<br />
”Hänellä on sommittelijan tärkeä kyky<br />
ja hallitsee hän piirustuksellisen kiinteyden joissakuissa<br />
maalauksissaan... Maalauksellinen waisto<br />
ja herkkä väritunne eivät kylläkään ole hänen<br />
vahvoja puoliaan...”. ”...ei kertaakaan ole päästy<br />
siihen mihin edellytyksiä olisi ollut.” 47 Melko<br />
tyrmäävää verrattuna muihin kriitikoihin!<br />
Tähän kauteen kuuluu muutamia herkullisia<br />
henkilökuvia, kuten MATKATOVERI (1912, s. 42),<br />
harmaapartaisen herrasmiehen rintakuva, joka<br />
on maalattu nopeasti junamatkalla, välillä Pasila-Malmi.<br />
<strong>Bengts</strong>illä oli maalaustarvikkeet yleensä<br />
aina mukanaan, joten hän pystyi tekemään<br />
tällaisia pikakuvia – tässä tapauksessa henkilöstä,<br />
joka oli vihastunut huomatessaan joutuneensa<br />
kuvatuksi.<br />
jaimme luomiin nähden. Hänen wärinsä eiwät<br />
näissä suoranaisesti muistuta esim. Enckellin, Sjöströmin,<br />
Thomén, eiwätkä edes Gallen-Kallelan<br />
wärejä. ... Kaikissa tapauksissa on tätä hra <strong>Bengts</strong>in<br />
erityisnäyttelyä, joka antoi meille kuwan hänen<br />
taiteellisesta kehityksestänsä 90-luwun loppuwuosilta<br />
alkaen, pidettäwä warsin ansiokkaana.”<br />
45<br />
Kokonaisuutena voidaan sanoa debyyttinäyttelyn<br />
jälkeen, että <strong>Bengts</strong> oli melko lyhyessä ajassa<br />
– ottaen huomioon hänen toimintansa aktivistina<br />
– saavuttanut taiteessaan tason, jolla pysyminenkin<br />
oli vaativaa. – Hän alkoi tietoisesti etsiä<br />
omia aiheita, omaa tietä... Kesällä 1912 hän teki<br />
matkoja Keski-Suomessa Päijänteelle etsiäkseen<br />
vanhoja savupirttejä. Niistä alkoi tulla hänelle<br />
’elämää suurempi’ asia.<br />
Velat alkoivat painaa nuorta perhettä. Syksyllä<br />
1913 <strong>Bengts</strong> koetti päästä eroon alituisista muutoista<br />
ja rahahuolistaan ostamalla tilan Tammisaaren<br />
Sommaröstä. Sitä – Sommarö Gårdia –<br />
hänen oli tarkoitus alkaa viljellä yhdessä veljensä<br />
Oscarin kanssa. Alku näytti lupaavalta. <strong>Bengts</strong><br />
alkoi maalata oikein toden teolla. Mutta siihen<br />
hänen energiansa näyttääkin menneen, koska<br />
pian oli todettava, etteivät veljekset saaneet tilaa<br />
kunnolla tuottamaan. Sen sijaan syntyi jotain<br />
40
Idealisti ja juuret maassa<br />
Oscar nojaa lapioon Sommarössä 1914.<br />
(cat.213)<br />
41
Marianne Koskimies-Envall<br />
Matkatoveri 1912.<br />
(cat.179)<br />
Kun lapset nukkuvat n. 1911.<br />
(cat.171)<br />
42
Idealisti ja juuret maassa<br />
Proomua lastataan 1914.<br />
(cat.225)<br />
muuta ainutlaatuista: värikausi jatkui intensiivisenä.<br />
Värit sulautuivat yhteen ja syvenivät kylläisiksi,<br />
yhtenäisemmiksi pinnoiksi. Siveltimen ’pidennetyt<br />
täplät’, viivamaiset vedot näyttäytyvät<br />
nyt alempien väripintojen päällä ja mukana on<br />
myös tasaisen värin alueita. OSCAR NOJAA LAPI-<br />
OON SOMMARÖSSÄ (1914) kertoo kaunopuheisella<br />
tavalla Sommarön idealisteista. Näemme valkoiseksi<br />
rapatun talon tyytyväisen pienviljelijän;<br />
näyttää siltä, että keväturakka on tehty, nyt odotetaan<br />
satoa. Taustalla puiden takana häämöttää<br />
Sommarö Gårdin talo. Väripaletti on edelleen<br />
aika lailla puhdas, kaksi tummansinistä varjoa juovittaa<br />
aurinkoista näkymää; toinen on taiteilijan<br />
oma varjo oikealla ja toinen Oscarin. ’Pitkillä täplillä’<br />
luodaan jälleen mielikuvaa tilasta.<br />
Sommarön kauden parhaimmistoon kuuluvat<br />
vielä värikylläiset kesämaisemat (SS. 44-45) SOM-<br />
MARÖ GÅRDIN PIHA (1913), VANHA TALO (1914),<br />
NÄKYMÄ RANTAAN SOMMARÖSSÄ (1914), BRANTTEN<br />
(1914), KEVÄT SOMMARÖSSÄ (1914, s. 143), ja<br />
PUU RANNALLA (1914, s. 3). Väripaletti on näissäkin<br />
pehmentynyt verrattaessa Kiialan kauteen.<br />
Värit hehkuvat silti täyteläisinä, varjot ovat syviä<br />
ja maaperän elinvoima käsin kosketeltavaa, kuten<br />
muissakin Sommarön töissä. Mikään näistä<br />
maisemista ei kertaa edellisten ratkaisuja; jokainen<br />
on käsitelty eri tavoin, omana probleemanaan.<br />
BRANTTEN poikkeaa eniten muista sekä niukan<br />
väriskaalansa vuoksi että siksi, että siinä voi<br />
aavistaa jo pintaornamenttikuvioinnin valtaavan<br />
yhä enemmän tilaa, mistä tuli myöhemmin yksi<br />
<strong>Bengts</strong>in tunnusomaisista piirteistä.<br />
Henkilökuvista erikoisimpia tältä kaudelta on<br />
Eero-pojasta maalattu rintakuva POIKA (1913, s.<br />
46), joka on jonkinlainen muunnelma Kiialan<br />
kauden OMAKUVASTA. Sinipukuinen ja -lakkinen<br />
lapsi siristelee silmiään vasten aurinkoa. Tumma<br />
varjo kulkee kaulalta olkapäälle. Siveltimenvedot<br />
eivät näy niin selvinä kuin OMAKUVASSA, muotoilu<br />
on plastisempaa ja värialueet tasavärisempiä.<br />
Ote on syntetistinen. Pelkistyksessään teos<br />
rinnastuu helposti Helene Schjerfbeckin vastaaviin<br />
henkilökuviin.<br />
43
Marianne Koskimies-Envall<br />
Sommarö Gårdin piha 1913.<br />
(cat.203)<br />
Brantten 1914.<br />
(cat.218)<br />
44
Idealisti ja juuret maassa<br />
Näkymä rantaan<br />
Sommarössä 1914.<br />
(cat.215)<br />
Vanha talo 1914.<br />
(cat.214)<br />
45
Marianne Koskimies-Envall<br />
Poika (Eero <strong>Bengts</strong>) 1913.<br />
(cat.195)<br />
Erika <strong>Bengts</strong> poimii marjoja<br />
Sommarössä 1914.<br />
(cat.223)<br />
46
Idealisti ja juuret maassa<br />
Tourujoen silta talvella 1912.<br />
(cat.172)<br />
Talvinen joenmutka 1914.<br />
(cat.208)<br />
47
Marianne Koskimies-Envall<br />
Henkilösommitelmissaan <strong>Bengts</strong> etsi jatkuvasti<br />
uusia kuvakulmia ja mielenkiintoisia valaistusolosuhteita.<br />
Usein mallina oli vaimo Erika, kuten teoksessa<br />
ERIKA POIMII MARJOJA SOMMARÖSSÄ (1914, S.<br />
46). Maalaus on varmaankin tarkoitettu luonnokseksi<br />
johonkin myöhempään teokseen – tai se on<br />
jäänyt kesken. Erikan kumartunut hahmo tarkastelee<br />
jotain kämmenessään olevaa, ehkä marjaa.<br />
Malli itse on kertonut pelänneensä käärmeitä maalausta<br />
tehtäessä. Naisen asento on luonteva ja teos<br />
sulavasti maalattu. Värit ovat tummempia ja lähempänä<br />
luontoa kuin muissa Sommarön töissä.<br />
Kuvakulma on erikoinen, <strong>Bengts</strong> on luonut tilan<br />
siten, että takaa näkyy Sommarö Gårdin talon katonharjaa<br />
ikään kuin yläviistosta nähtynä. Katsoja<br />
viedään ensin naishahmon viereen ja seuraavassa<br />
hetkessä hän on kiitämässä katon yli.<br />
Satama-aiheet alkoivat kiinnostaa taiteilijaa jo<br />
Tammisaaressa. Myöhemmin niistä tuli hänen<br />
leipälajinsa. PROOMUA LASTATAAN (1914, s. 43)<br />
-maalauksessa taitava sommittelu pitää aiheen<br />
koossa: alukset on kiinnitetty toisiinsa ja satamarantaan<br />
ja ne peittävät horisontin lähes kokonaan.<br />
Sommarön kautena <strong>Bengts</strong>in ilmaisu varmistui ja<br />
syveni eikä taiteilija enää keskittynyt tekniikan hiomiseen<br />
– se näytti jo olevan hänen hallinnassaan.<br />
Helppous ja vapautuneisuus luonnehtivat parhaita<br />
töitä. Uutena tekniikkana <strong>Bengts</strong> alkoi Sommarössä<br />
kokeilla grafiikan tekoa. Hän oli tehnyt<br />
muutaman etsauksen ja ehkä yhden kuivaneulatyön<br />
ennen tätä. Nyt hän innostui niin, että otti<br />
osaa Strindbergillä syksyllä 1914 järjestettyyn<br />
”graafillisen taiteen” näyttelyyn. Mukana olivat<br />
kaikki ajan tunnetut grafiikantekijät Gallen-Kallela,<br />
Järnefelt, Edelfelt, Thesleff, Parviainen jne. Sekä<br />
Helsingin Sanomien että Hufvudstadsbladetin arvioijat<br />
pitivät <strong>Bengts</strong>in töitä hyvinä. Edvard Richterin<br />
(HS) mielestä <strong>Bengts</strong> oli ”erittäin ansiokkaasti<br />
edustettu miehekkään wahvoilla ja hienoaistisilla<br />
töillä, jotka tietääkseni eiwät aikaisemmin ole olleet<br />
näytteillä, mainittakoon ennen muita SUITIAN<br />
LINNA, TAKKAWALKEAN ÄÄRESSÄ, KERITSIJÖITÄ. 48 Ainakin<br />
kaksi jälkimmäistä aihetta on samoja, joita<br />
taiteilija käsitteli myös maalauksissaan.<br />
Ensimmäinen maailmansota puhkesi ja <strong>Bengts</strong>it<br />
etsivät ehkä siltä turvaa muuttamalla vuoden<br />
1914 lopulla Jyväskylään parturimestari Ollilaisen<br />
taloon Vapaudenkatu 57:ään. Kaupunkiin<br />
heitä houkuttelivat perhesiteet. Myöhemmin sukulaiset<br />
asuivat Vapaudenkadun päässä, paikassa,<br />
jonka ikkunasta oli maalaukselliset näkymät<br />
Tourujoelle. Niitä taiteilija tuli usein ikuistamaan.<br />
Seuraavan vuoden alussa <strong>Carl</strong> pestautui Parviaisen<br />
tehtaalle Säynätsaloon piirtäjäksi ja suunnittelijaksi.<br />
Vakinainen työ ei kuitenkaan tyydyttänyt<br />
<strong>Bengts</strong>iä ajan mittaan.<br />
<strong>Bengts</strong> alkoi tänä ensimmäisenä Jyväskylän kautenaan<br />
kiinnostua yhä enemmän talvisista aiheista.<br />
Hän oli jo aikaisemmin Jyväskylässä käydessään<br />
maalannut appivanhempiensa kotoa käsin<br />
TOURUJOEN SILTA TALVELLA (1912, s. 47) -teoksen,<br />
jonka aiheesta muodostui hänelle myöhemmin<br />
yhä uusien inspiraatioiden lähde. TALVISIA<br />
PUITA (1914) –maalauksessa paksusta, pehmeästä<br />
lumesta muodostuu koristeellinen viivarytmi.<br />
Kesällä 1915 <strong>Bengts</strong> maalasi Laukaassa. Pienessä<br />
siellä syntyneessä RÖSSIN KUJASSA (1915) kulminoituvat<br />
taiteilijan luontainen sommittelutaito ja<br />
osuva – tässä suorastaan mestarillinen – värinkäyttö.<br />
Nopeat siveltimenvedot pääsevät RÖSSIN<br />
KUJASSA oikeuksiinsa. Maisema on Laukaan pitäjän<br />
Leinolan kylästä ja esittää kruunun torpan<br />
Rössin kujia. Violetinharmaat riukuaidat johdattavat<br />
katsojaa etualalta kujaa myöten taloryhmään,<br />
jossa kaivonvintti vie katseen kuvan keskelle,<br />
ilta-auringon valaisemaan aidanpätkään.<br />
Tämänkin työn <strong>Bengts</strong> joutui vaihtamaan ruokaan,<br />
kuten kävi monen muunkin. Jyväskylän<br />
kaduilla harppoi usein tuttu näky: <strong>Bengts</strong> taulukääröt<br />
kainalossa. RÖSSIN KUJA joutui Kansankeittiön<br />
omistaja Kustaa Koskiselle.<br />
Kokonaan toisella tekniikalla on Laukaassa maalattu<br />
viehättävän intiimi JUHANNUSSAUNA (1915,<br />
s. 155). Punapukuinen saunanlämmittäjä on juuri<br />
kumartumassa matalasta oviaukosta ulos, vihdat<br />
riippuvat valmiina ulkoseinustalla. Työ on maalattu<br />
pehmein vedoin, luonnosmaisesti. <strong>Bengts</strong><br />
48
Idealisti ja juuret maassa<br />
Talvisia puita 1914.<br />
(cat.204)<br />
Rössin kuja 1915. (cat.240)<br />
49
Marianne Koskimies-Envall<br />
Mustalaistyttö 1915.<br />
(cat.273)<br />
Satu siitä suuresta<br />
Haikutuvasta 1915.<br />
(cat.283)<br />
50
Idealisti ja juuret maassa<br />
Matonpesijöitä Tourujoella<br />
1915.<br />
(cat. 271)<br />
Nuottakotia<br />
talvimaisemassa 1915.<br />
(cat. 272)<br />
51
Marianne Koskimies-Envall<br />
teki aiheesta useita toisintoja myöhemmin. –<br />
Ehkä MIES JA RIIHI (1915, s. 143) -teoskin on syntynyt<br />
Laukaassa.<br />
Ensimmäisenä Jyväskylän kautena <strong>Bengts</strong> maalasi<br />
myös MATONPESIJÖITÄ TOURUJOELLA (1915,<br />
s. 51) ja ehkä NUOTTAKOTIA TALVIMAISEMASSA<br />
(1915, s. 51). Jälkimmäinen, kuvarajaukseltaan<br />
’japanilainen’, on saattanut syntyä myös Laukaassa.<br />
MATONPESIJÖITÄ on mehevä jokirantakuvaus,<br />
jossa taiteilija on rohkeasti käyttänyt kahta eri sivellintekniikkaa:<br />
taustassa synteettistä, toisiinsa<br />
sulautuvia väripintoja ja edessä viivamaisia ’van<br />
Gogh -vetoja’ – ja on onnistunut kutomaan yhteen<br />
paljon yksityiskohtia sisältävän aiheen. Tähän<br />
aikaan liittyy myös kaunis henkilökuva MUS-<br />
TALAISTYTTÖ (1915, s. 50). Malli oli <strong>Bengts</strong>eillä<br />
apulaisena. Maalaus on esimerkki taiteilijan sommittelusilmästä<br />
parhaimmillaan: mallin kasvot ja<br />
käsi on sijoitettu vinottain kuvatilaan, muu osuus<br />
hahmosta sulautuu yksiväriseen tummaan taustaan,<br />
ja silti – huolimatta tausta-alueen suuresta<br />
koosta – aihe täyttää tilan.<br />
SATU SIITÄ SUURESTA HAIKUTUVASTA (1915, s. 50)<br />
liittyy taiteilijan korkealentoisiin ajatuksiin runonlaulajien<br />
mausoleumista, Urhojen Kummusta.<br />
Siellä voisi olla tällainen suuri, muinaisruhtinaan<br />
savupirtti POHJOLAN TUPA, jolla nimellä teos<br />
myös tunnetaan. Taiteilija on saanut tuvan näyttämään<br />
jättimäisen pitkältä seinänvieruspenkkien<br />
ja pitkien pöytien avulla. Hän vie katsojan<br />
tuvan perälle kahden etualalta tuvan sisään astuvan<br />
ihmishahmon kanssakulkijana. Lattialankutkin<br />
suuntautuvat suggeroivasti katoamispisteeseen<br />
jonnekin peräseinän tienoille. Joitakin soihtuja<br />
näkyy kauempana, mutta tila saa pääasiallisen<br />
valonsa pienistä räppänäaukoista oikealla.<br />
<strong>Bengts</strong> käytti aina mallia; tähänkin fantasia-aiheeseensa<br />
hänen on täytynyt tutkia niukan valon<br />
heijastumista matalaan, pimeään tilaan, niin luonnonmukaisesti<br />
valo näyttää käyttäytyvän.<br />
Nyt, neljän vuoden kuluttua debyytistä, oli aika<br />
järjestää toinen suuri yksityisnäyttely Helsinkiin.<br />
Se pidettiin Strindbergin Taidesalongissa marraskuussa<br />
1915, ja siinä oli mukana 93 teosta, etupäässä<br />
aivan viimeisten vuosien tuotantoa. Ainakin<br />
ELONLEIKKUU (1915, s. 154),VAIMONI (1915,<br />
s. 189), jossa Erika istuu sivukuvana korituolissa,<br />
JUHANNUSSAUNA (nimellä SAUNATYTTÖ, S.155),<br />
VANHA TALO (1914, S. 45), MYRSKY (S. 26) ja PUH-<br />
DETÖISSÄ (ilmeisesti PUHDETYÖ PÄÄSKYN TUVAS-<br />
SA, 1900, s. 19) olivat Strindbergin näyttelyssä.<br />
Huomattavasti muita korkeammat hinnat taiteilija<br />
oli merkinnyt kahdelle viimemainitulle, mikä<br />
osoittaa, että hän arvosti niitä erityisesti. Muutamat<br />
työt, kuten VAIMONI eivät olleet ollenkaan<br />
myytävänä.<br />
Näyttely sai taas kriitikot kirjoittamaan siitä laajasti.<br />
Hufvudstadsbladetin kriitikko otti esille taiteilijaan<br />
yhä selvemmin liittyneet ongelmat. Hän<br />
kysyy: Mihin <strong>Bengts</strong> pyrkii? Väriongelmat kiinnostavat<br />
häntä, mutta mielenkiinto on niin jakautunut<br />
eri tahoille, että hän ei voi kiinnittyä<br />
mihinkään suuntaukseen. Hän ei ole aivan tavallinen<br />
taiteilija. Hänessä on levon ja keskittymiskyvyn<br />
puutetta, mutta samalla hän käy rehellistä<br />
taistelua ja etsii väsymättä omaa ilmaisuaan.<br />
<strong>Bengts</strong>in näyttely kuuluu arvostelijan mielestä<br />
kuitenkin ”sesongin parempiin”. 49<br />
Uuden Suomen arvioija kiittää <strong>Bengts</strong>in harvinaista<br />
monipuolisuutta ja rohkeaa omaperäisyyttä,<br />
mutta valittaa näyttelyn kirjavaa vaikutusta.<br />
Hän toteaa, että <strong>Bengts</strong>in taiteen pääviehätys on<br />
siinä, että se kuvastaa itsenäistä ja riippumatonta<br />
persoonallisuutta, olivatpa hänen ilmaisukeinonsa<br />
kuinka epätäydelliset tahansa. <strong>Bengts</strong> on hänen<br />
mielestään täysverinen taiteilijatemperamentti:<br />
hän katselee ihastuneena maailmaa ympärillään.<br />
Kaikkialla, hämyisessä savupirtissä, missä lapset<br />
lukevat kirjojaan pärevalkean loimussa tai ukkosilmassa<br />
... kaikkialla, niin luonnossa kuin ihmiselämässä<br />
taiteilija huomaa jotain kaunista, joka<br />
kannattaa kiinnittää kankaalle. Tämä välitön suhtautuminen<br />
luontoon ja ihmiselämään, tämä yhtaikaa<br />
ihasteleva ja ihmettelevä silmä, on <strong>Bengts</strong>in<br />
vahva puoli. Hänen heikkoutensa ja vaaransa<br />
piilee siinä, että mielijohteet, äkkiä kuohahtavat<br />
tunteet saavat hänet kokonaan valtoihinsa. 50<br />
52
Idealisti ja juuret maassa<br />
Fredrik J. Lindström mainitsee<br />
Valvojassa <strong>Bengts</strong>in ”viivamaneerista”<br />
ja että ”hän sillä osaa<br />
saada erittäin kauniita ja voimakkaita<br />
valo- ja värivaikutelmia<br />
aikaan...” 51 ja toteaa, että<br />
<strong>Bengts</strong> on vielä puhtaitten värien<br />
ystävä – muut olivat jo jättäneet<br />
ne.<br />
Ilta-aurinko<br />
Peninkylässä 1916.<br />
(cat. 295)<br />
Töiden moninaisuus ja niistä<br />
välittyvä levottomuus olivat<br />
ominaisuudet, joista kriitikot<br />
halusivat antaa huomautuksen.<br />
He näyttävät olleen hämillään<br />
taiteilijan suunnasta. <strong>Bengts</strong> ei<br />
luultavasti itsekään tiennyt<br />
mitä hän etsi, hän vain maalasi<br />
maalaamisen ilosta.<br />
VUODET 1916-1927<br />
Takaisin Pohjanmaan rannikolle – Karijoen ja Kristiinan<br />
aika, retket Suupohjan seudulla<br />
Väliaikaisen Jyväskylän kauden jälkeen <strong>Bengts</strong>it<br />
muuttivat vuonna 1916 takaisin Etelä-Pohjanmaalle,<br />
ensin maanviljelijöiksi kauemmaksi merestä,<br />
Karijoen Peninkylään. Siellä maalaaminen<br />
kyllä sujui, mutta taloudelliset syyt pakottivat perheen<br />
muuttamaan pienempään mökkiin vuokralle<br />
Myrkyn kylään. Vuosien 1916-17 teoksista<br />
ei enää paista edellisten kausien itsevarmuus, ote<br />
on nöyrempi, seestyneempi. Maalaamisen into<br />
ja hurjuus ovat poissa. Värisävyt tummenivat nyt<br />
melkoisesti, ehkä kritiikin vaikutuksesta, ehkä<br />
yleisen trendin myötä – monet puhtaan paletin<br />
käyttäjistä olivat alkaneet tummentaa palettiaan<br />
jo vuonna 1913. <strong>Bengts</strong>in aiheina oli olosuhteistakin<br />
johtuen maalaiselämään liittyviä perinteitä<br />
ja työtapoja, kuten kaskenpoltto- ja hiilimiiluaiheet,<br />
rauhallisia laatukuvia maatalousaskareista,<br />
pelto- ja jokimaisemia, sukulaismuotokuvia. Taiteilija<br />
pääsi myös maalaamaan sisäkuvia saunassa<br />
kylpevistä peninkyläläisistä naisista.<br />
Tyttö pellolla, 1916.<br />
(cat. 305)<br />
53
Marianne Koskimies-Envall<br />
Hiilimiilu 1916.<br />
(cat. 300)<br />
Puhdetöitä<br />
takan ääressä 1916.<br />
(cat. 306)<br />
54
Idealisti ja juuret maassa<br />
Vuodelta 1917 tunnetaan vain muutamia teoksia.<br />
Vuosi oli paitsi taloudellisesti vaikea taiteilijan<br />
perheelle, tietenkin myös ahdistava kansalaissodan<br />
kehittymisen vuosi. Tosin Etelä-Pohjanmaalla<br />
ei ollut juurikaan väkivallantekoja, mutta<br />
työväen ja suojeluskuntaväen välillä oli jatkuvia<br />
yhteenottoja. Taiteilijan aikaa kului myös poliittisessa<br />
toiminnassa: hän oli mukana perustamassa<br />
suojeluskuntia paitsi Närpiöön, myös Karijoelle,<br />
ja innosti miehiä lähtemään rintamalle. 52<br />
<strong>Bengts</strong>ien olohuone<br />
Kristiinassa.<br />
(cat. 1110)<br />
ILTA-AURINKO PENINKYLÄSSÄ (1916, s. 53) -teoksessa<br />
on sulavasti maalattu rantaniitty tuulessa<br />
huojuvine ruokoineen. HIILIMIILU (1916, s. 54),<br />
TYTTÖ PELLOLLA (1916, s. 53), PUHDETÖITÄ TA-<br />
KAN ÄÄRESSÄ (1916, s. 54) ja VOINKIRNUAJA (1917,<br />
s. 106) kertovat ennen kaikkea maaseudun töistä,<br />
mutta taiteilija on samalla etsinyt niistä myös<br />
esteettistä kerrottavaa ja valo-ongelmia ratkottavaksi:<br />
hiilimiilun pyörteiset savupilvet ovat herättäneet<br />
taiteilijan kiinnostuksen viivarytmiin,<br />
vankkarakenteinen maalaistyttö punaisessa hameessaan<br />
ja oranssisessa huivissaan kypsänkeltai-<br />
sen pellon laidalla on puolestaan väri-ilon kohde.<br />
VOINKIRNUAJASSA ikkunaverhojen takaa kuultava<br />
kesäillan valo ja naishahmon siluetti hämärässä<br />
ovat riittäneet haasteeksi taiteilijalle.<br />
Pimeänkuvaus oli alkanut yhä enemmän kiehtoa<br />
<strong>Bengts</strong>iä. Toivakkalaisessa haikupirtissä maalattu<br />
PUHDETÖITÄ TAKAN ÄÄRESSÄ ja SAUNASSA (n.<br />
1916-18, s. 106) ovat esimerkkejä taiteilijan tämän<br />
vaiheen tummista sisäkuvista. PUHDETÖIHIN<br />
Hevonen sillalla katselee<br />
joessa kylpeviä naisia,<br />
öljyliitu.<br />
(cat. 1398)<br />
55
Marianne Koskimies-Envall<br />
Oscar-veljen luona Nämpnäsissä Närpiössä 1918. Vasemmalta Eero, Berta Lintulahti,<br />
Erika, Liisa ja Kalle <strong>Bengts</strong>.<br />
Kristiinassa<br />
taiteilija on koonnut takkatulen ääreen erilaisia<br />
käsitöitä tekeviä henkilöhahmoja samaan tapaan<br />
kuin kuusitoista vuotta aiemmassa PUHDETYÖ<br />
PÄÄSKYN TUVASSA (1900) -maalauksessa. Molemmissa<br />
valolähde, takka, on oikealla ja henkilöhahmot<br />
ryhmitelty sen ympärille. On mielenkiintoista,<br />
että kun aiemmassa pääosa oli mieshahmolla,<br />
nyt dominoivana on kehräävä nainen aivan takan<br />
läheisyydessä. Ehkä perheen perustaminen<br />
näiden kahden maalauksen välillä on muuttanut<br />
taiteilijan arvomaailmaa. Tässäkin teoksessa on<br />
asetelmallisuutta ja ihanteellisuutta, mutta katsoja<br />
antaa ne anteeksi atmosfäärin, sommittelun<br />
ja valon taitavan käytön ansiosta. Näitä taitoja<br />
taiteilija on tarvinnut varsinkin monissa saunaaiheisissa<br />
maalauksissaan. Viehättävän hämyisessä<br />
SAUNASSA-maalauksessa näemme kyykistyneenä<br />
jalkaansa pesevän naisen, jonka selkäpuolta pieni<br />
vesihöyryn samentama ikkuna valaisee.<br />
Karijoelta <strong>Bengts</strong>it muuttivat Kristiinaan 1918<br />
ja asuivat siellä vuoteen 1927. Levottomat vallankumousajat<br />
Suomessa ja Venäjällä vaikuttivat<br />
ehkä siihen, että <strong>Bengts</strong>it muuttivat <strong>Carl</strong>in<br />
kotiseudulle. Taiteilija oli vapaussota-kansalaissodassa<br />
mukana, mutta oli onnellinen, ettei hänen<br />
ollut tarvinnut tappaa ketään. Urhojen<br />
Kumpu muuntui <strong>Bengts</strong>in mielikuvissa vähitellen<br />
Vapaussodan muistomerkiksi.<br />
Tähän kauteen kuuluvat idylliset katunäkymät<br />
ja ennen kaikkea satamakuvaukset, joissa kaupungin<br />
profiili piirtyy horisontissa. Lähes yksinomaan<br />
meriaiheita syntyi vuonna 1925. Kristiinan Pitkäsilta,<br />
satamalahti, laivat, veden väreily eri valaistuksissa<br />
ja purjehtiminen olivat hänen lempiaiheitaan<br />
merellisessä pikkukaupungissa. Perhe<br />
asuikin lyhyitä kausia – muutamia viikkoja –<br />
omassa purjeveneessä ”Jackissa”. Merimaalaukset<br />
56
Idealisti ja juuret maassa<br />
syntyivät kuitenkin rannoilta<br />
käsin, ja vain poikkeuksellisesti<br />
veneessä. Valo oli edelleenkin<br />
avainsana. Taiteilija meni aiheisiinsa<br />
valon kautta.<br />
Poika ja kanat 1918.<br />
(cat. 328)<br />
Henkilökuvauksissa on joskus<br />
ripaus huumoria, kuten POIKA JA<br />
KANAT (1918) sekä TYTÖT (1920,<br />
s. 58) -teoksissa. Edellinen on<br />
vielä sukua vuosien 1911 ja<br />
1914 värikausille. Valo ja varjot<br />
ovat maksimaalisia. Kanat miltei<br />
hukkuvat keltavihreään taustaan;<br />
on kuin kesä nielisi koko<br />
joukon. TYTÖT on sijoitettu lumimaisemaan;<br />
heidän hahmonsa<br />
ovat hauskasti kasvaneet yhdeksi;<br />
he lukevat samasta kirjasta<br />
tasajalkaa kulkien. <strong>Bengts</strong> on<br />
varmaankin kiinnittänyt huomion<br />
ilmiöön Kristiinan koululaisia<br />
katsellessaan.<br />
Välitöinä syntyi kukkamaalauksia.<br />
KUKKIA LASIMALJAKOSSA<br />
(1918, s. 60) syntyi tekniikkakokeiluna<br />
uusilla väreillä.<br />
Useimmat <strong>Bengts</strong>in maalaamat<br />
kukat ovat joulukaktuksia. Niitä<br />
hän antoi ystävilleen joululahjaksi.<br />
Saattaa olla, että maalauksissa PITKÄISEN LEIMAH-<br />
DUS (1918, s. 150), VENEESSÄ, FANTASIA (s. 59) ja<br />
ALUKSESTA NOUDETAAN KUOLLUT (1918, s. 59) on<br />
kaikuja kansalaissodasta. PITKÄISEN LEIMAHDUS, öinen<br />
salamanvälähdys yksinäisen kaksikerroksisen<br />
talon juurella, edustaa taiteilijan dramaattista<br />
puolta. Salamat välkehtivät samaan aikaan myös<br />
juuri syntyneen isänmaamme yllä. VENEESSÄ, FAN-<br />
TASIASSA on tapahtunut jotakin mystistä; pimeässä<br />
veneen perässä seisoo mies vieressään nainen,<br />
jonka sylissä on vastasyntynyt lapsi – ehkä kuollut.<br />
Nainen seuraa ihmeissään kajuutasta taivaalle<br />
nousevia teräväkulmaisia säteitä. Maalauksessa<br />
on voimakas symbolilataus. Gallen-Kallela oli<br />
vastaavasti käyttänyt tunnetussa MÄNTYKOSKImaalauksessaan<br />
samankaltaisia elementtejä jo<br />
1892. Vielä omalaatuisempi on <strong>Bengts</strong>in toinen,<br />
samantyyppinen asetelma, jossa veneestä noudetaan<br />
aamuhämärissä ruumista. Nainen ojentaa<br />
sitä laidan yli jollassa olevalle miehelle. Molemmat<br />
työt on jätetty luonnosmaiselle asteelle, varsinkin<br />
jälkimmäinen, joka on vain yhdellä värillä<br />
maalattu. Kuitenkin juuri se on signeerattu vuodelle<br />
1918. Symbolistiset tulkinnat ovat vain<br />
mahdollisuuksia; meillä ei ole tarpeeksi todistusaineistoa<br />
niiden tueksi.<br />
57
Marianne Koskimies-Envall<br />
Tytöt 1920.<br />
(cat. 401)<br />
58
Idealisti ja juuret maassa<br />
Aluksesta noudetaan<br />
kuollut 1918.<br />
(cat. 343)<br />
Veneessä, fantasia.<br />
(cat. 1024)<br />
59
Marianne Koskimies-Envall<br />
Kukkia lasimaljakossa 1918.<br />
(cat. 331)<br />
Kukkaruukku ja<br />
kukkamaljakko n. 1916-17.<br />
(cat. 379 )<br />
Kaktus kukassa,<br />
ruiskukkia 1934.<br />
(cat. 927)<br />
60
Idealisti ja juuret maassa<br />
<strong>Bengts</strong> Kristiinan<br />
työhuoneessaan<br />
2.4.1923.<br />
Öinen katu 1923.<br />
(cat. 497)<br />
61
Marianne Koskimies-Envall<br />
Kristiinalainen pihanäkymä n. 1918. (cat. 351)<br />
Kristiinanlahti Yhteiskoululta. (cat. 1026)<br />
62
Idealisti ja juuret maassa<br />
Kristiinankaupunki 1923.<br />
(cat. 505)<br />
63
Marianne Koskimies-Envall<br />
Kristiinan tori<br />
talvipäivänä 1927.<br />
(cat. 651)<br />
Talvimaisema Kristiinasta.<br />
(cat. 1004)<br />
64
Idealisti ja juuret maassa<br />
Kristiinan Pitkäsilta talvella.<br />
(cat. 1007)<br />
Kristiinankaupungin siluetti kirkontorneineen,<br />
raatihuone ja tori, sen tunnistettavat pihanäkymät<br />
eri vuodenaikoina ja valaistuksissa sekä erilaisten<br />
tapahtumien näyttämönä tarjosivat loputtomasti<br />
aiheita <strong>Bengts</strong>ille. ÖINEN KATU (1923, s.<br />
61) tuo väistämättä mieleen van Goghin. Kaksikerroksinen<br />
valaistu rakennus näyttää pullistuvan<br />
kadulle päin, katuvalot luovat surumielistä<br />
tunnelmaa yksinäiselle kadulle. Staattisuuden vastakohtana<br />
levottomat yöpilvet ja viereisen talon<br />
heittovarjo seinustalla antavat aavistaa elämän vääjäämättömästä<br />
kulusta. – Talo on tunnistettavissa;<br />
se oli majatalo ja leipomo, jota piti rouva Säilä<br />
Itäisellä Pitkäkadulla.<br />
KRISTIINANKAUPUNKI (1923, s. 63) on kauneimpia<br />
<strong>Bengts</strong>in kaupunkinäkymistä. Ilta-auringon<br />
viimeiset säteet osuvat valkeaan raatihuoneen torniin<br />
keskellä. Etualalla on <strong>Bengts</strong>ille tyypillisesti<br />
merta, rannan miltei kubistisesti järjestäytyneet<br />
vaaleat rakennukset heittävät kuvajaisensa siihen.<br />
Maiseman kruunaa tummansininen kumpureunainen<br />
pilvi taustalla, mikä antaa näkymälle jotenkin<br />
keskieurooppalaisen leiman. KRISTIINAN<br />
TORI TALVIPÄIVÄNÄ (1927) on toteutettu jännittävän<br />
syntetistisesti väripintoja yhdistäen ja voimakkaasti<br />
pelkistäen. TALVIMAISEMA KRISTIINASTA kuvaa<br />
tuoreesti ja vapautuneesti pihanäkymää talvipäivänä.<br />
TYTÖT KRISTIINANLAHDELLA -maalauksessa (s. 66)<br />
kaksi vaaleisiin kesäasuihin sonnustautunutta tyttöä<br />
poseeraa vastavaloon asettuneelle taiteilijalle.<br />
<strong>Bengts</strong> käyttää naishahmojen kuvauksessa usein<br />
vastavaloa, jolloin hän saa paremmin heidän herkkyytensä<br />
esiin. Niin tässäkin.<br />
65
Marianne Koskimies-Envall<br />
Tytöt<br />
Kristiinanlahdella.<br />
(cat. 1014)<br />
Perheen asuessa ”Jack”-laivalla isällä oli poikkeuksellisesti<br />
maalaustarvikkeet mukanaan. Syntyi<br />
kuvia eri valaistuksissa, useita myös yöllä lähes<br />
säkkipimeässä. Purjeveneellä ei lähdetty avomerelle,<br />
vaan oltiin turvallisesti rantojen tuntumassa.<br />
Joskus käytiin Siipyyssä asti, jossa oli maalauksellisia<br />
aiheita.<br />
<strong>Bengts</strong> oli jonkin aikaa taideopettajana Kristiinassa.<br />
Yksityisopetustakin hän antoi, muttei ottanut<br />
maksua, vaan päin vastoin antoi avustusta oppilailleen.<br />
53 Hän piti Vaasassa ison näyttelyn vuonna<br />
1920 esittäen yli 200 työtä. Niistä suurin määrä<br />
oli piirustuksia, joissa taiteilija esitteli rakennussuunnittelua<br />
sekä ideoita huonekaluiksi ja<br />
muiksi käyttöesineiksi. Rahan ansaitsemiseksi<br />
<strong>Bengts</strong> järjesti 1925 suuret arpajaiset, joissa joka<br />
arpa voitti. Kaikki liput saatiin myytyä, ystävät ja<br />
tuttavat avustivat Kristiinassa, Vaasassa ja Jyväskylässä.<br />
Säilynyt arpajaisluettelo oli yksi avaindokumenteista,<br />
kun taiteilijan pojanpoika Antti <strong>Bengts</strong><br />
lähti aikanaan jäljittämään isoisänsä teoksia – toki<br />
sukuselvityksiä ja muuta salapoliisityötä oli tehtävä<br />
olan takaa ennen kuin taulujen olinpaikkoja<br />
alkoi selvitä, sillä ne olivat useimmassa tapauksessa<br />
ehtineet olla jo monen omistajan hallussa.<br />
66
Idealisti ja juuret maassa<br />
Tyttö ja vene.<br />
(cat. 1165)<br />
”Jackin” kannella<br />
päivällä 1925.<br />
(cat. 618)<br />
67
Marianne Koskimies-Envall<br />
Kristiinan vanha<br />
hautausmaa.<br />
(cat. 984)<br />
Vanha puu Siipyyn kirkkomaalla,<br />
pastelli 1925.<br />
(cat. 595)<br />
Kaloja 1925.<br />
(cat. 588)<br />
68
Idealisti ja juuret maassa<br />
Sanomalehteä lukeva<br />
nainen 1925.<br />
(cat. 587)<br />
Välillä taiteilija lähti ulos Kristiinankaupungista<br />
pitemmille maalausmatkoille maaseudulle, Suupohjan<br />
alueelle. Maalauksia syntyi eteläpohjalaisista<br />
tuvansisustoista, maisemista ja henkilöistä<br />
Jurvassa, Teuvalla ja Kauhajoella. Kristiinan aikaan<br />
kuuluvat myös pyöreät puu- ja kipsireliefit,<br />
joissa <strong>Bengts</strong> käytti osittain samoja aiheita kuin<br />
maalauksissaan.<br />
Suupohjan matkoillaan <strong>Bengts</strong> tutustui laajasti<br />
suomenkieliseen väestöön. Vieläkin joissakin paikallisissa<br />
kodeissa, joissa taiteilija yöpyi, hänet<br />
muistetaan, ja varsinkin silloin, kun hän on jättänyt<br />
seinille muistoja itsestään. Jurvassa hän viipyi<br />
Sipilän talossa pitemmän aikaa kahtena kesänä<br />
maalaten opettajaperheestä muotokuvia, mutta<br />
innostui kuvaamaan myös erikoista jurvalaista<br />
järvikortteen keruuta osittain kuivatulta Jurvanjärveltä.<br />
Komeimpia saavutuksia näiltä matkoilta<br />
on Kauhajoella maalattu ÄESTÄJÄ (1924,<br />
s.153).<br />
Runonlaulajien mailla Virossa vuonna 1922<br />
Kalevala-seuran stipendillä Alpo Sailo ja <strong>Bengts</strong><br />
tekivät hedelmällisen kansatieteellisen keräys- ja<br />
maalausmatkan Viroon Setumaalle ja Muhuun<br />
yhdessä A.O. Väisäsen kanssa kesällä 1922. Väisänen<br />
keräsi kansantietoutta Viron Kirjallisuusseuran<br />
laskuun ja taiteilijat tekivät piirroksia,<br />
maalauksia ja veistoksia. Matka oli luonteeltaan<br />
enemmän tallentava, mutta <strong>Bengts</strong>ille myös tuottoisa<br />
taiteellisessa mielessä. Hän käytti virolaisissa<br />
maisemissa ja sisäkuvissa kirkkaampia värejä<br />
kuin kotimaassa tuohon aikaan, johtuen myös<br />
virolaisnaisten värikkäistä kansanpuvuista. Runonlaulajat<br />
olivat hänen pääasiallisimmat maalauskohteensa,<br />
mutta hänellä ei ollut kovin paljon<br />
mahdollisuuksia maalaamiseen, koska apuraha<br />
velvoitti tekemään kansatieteellisiä piirustuksia.<br />
Keskisuomalaisen arvostelija näki <strong>Bengts</strong>in<br />
virolaisissa sisäkuvissa ”unelmoiwat pirtit runoja<br />
kuiskiwine tummine soppineen”. 54<br />
69
Marianne Koskimies-Envall<br />
Virolainen maisema,<br />
Setumaa 1922.<br />
(cat. 456)<br />
Lauluemot pöydän<br />
äärellä 1922.<br />
(cat. 473)<br />
70
Idealisti ja juuret maassa<br />
Kumpulan pihalla 1930 vasemmalta Erika, Liisa, Kalle leikkii Viira-koiran kanssa,<br />
Berta Lintulahti, Raffu Jurvelius ja lapset Erkki ja Leena.<br />
VUODET 1927-1934<br />
Keski-Suomeen: Kumpulan ja Tourujoen idyllit<br />
Ensi kosketus Keski-Suomeen ja Jyväskylään oli<br />
tapahtunut vuosina 1914-15. <strong>Bengts</strong> oli silloin<br />
löytänyt Laukaan Leinolan kylän suuret haikutuvat.<br />
Syynä lopulliseen Jyväskylään muuttoon<br />
olivat lähinnä taloudelliset syyt. Pohjanmaa ei<br />
ollut taiteilijalle kovin ystävällinen paikka; ostavaa<br />
taideyleisöä oli liian vähän.<br />
Luova ja rauhallisempi aika koitti, kun <strong>Bengts</strong><br />
osti vuonna 1927 Jyväskylän liepeiltä Kuokkalan<br />
Jokivarresta kauniilla korkealla mäellä sijaitsevan<br />
ison Kumpulan talon, josta oli komeat näkymät<br />
Pohjois-Päijänteelle ja Jyväsjärvelle. Alakerran<br />
entisestä koulusalista taiteilija sai ihanteellisen<br />
ateljeen. Keski-Suomeen liittyy hänen seestynyt<br />
kautensa värikylläisine maisemineen ja henkilökuvineen.<br />
Taiteilija eristäytyi nyt enemmän ulkomaailmasta.<br />
Kumpulassa ja sen ympäristössä riitti aiheita<br />
loputtomiin. Nyt syntyi paljon sisäkuvia perheelämästä.<br />
<strong>Bengts</strong> näki ne kuitenkin usein ennen<br />
kaikkea valon kuvauksen probleemeina. Kumpulan<br />
puolipyöreä porrashalli, laaja parveke, tapahtumat<br />
portaissa ja avarat näkymät järvelle ja joelle<br />
saivat moninkertaiset tallennuksensa Kumpulan<br />
vuosina. Monet tunnelmalliset työt syntyivät<br />
iltalampun tai kynttilän valossa häärivästä kotiväestä.<br />
Myös vuodenaikojen vaihtelut Touru- ja Äijälänjoella<br />
on ikuistettu <strong>Bengts</strong>in kankaille. Usein on<br />
sama kohta joesta, esimerkiksi Tourujoen pyykkituvan<br />
maisema kuvattu eri säillä ja tunnelmissa.<br />
Äijälänsalmella, pehmeässä kesäyössä lipuvien<br />
laivojen välkkyvät valot herättivät myös hänen<br />
maalausintohimonsa. Kumpulan ajan työt<br />
ovat hallittuja, väriltään lämpimiä, joskus hämyisiä<br />
ja intiimejä. <strong>Bengts</strong> kulki maalausvälineet<br />
mukanaan myös vierailuilla, jolloin syntyi maalauksia<br />
useista jyväskyläläiskodeista. Yömaisemat<br />
Jyväsjärven rannalla, tuttavien valaistut talot yön<br />
pimeydessä olivat aiheena monissa maalauksissa.<br />
71
Marianne Koskimies-Envall<br />
Joki.<br />
(cat. 1143)<br />
Saunassa, akvarelli 1931.<br />
(cat. 830)<br />
72
Idealisti ja juuret maassa<br />
Sokea soittaja Kumpulan<br />
rappujen edessä 1927.<br />
(cat. 669)<br />
73<br />
Liisa <strong>Bengts</strong> pöydän ääressä<br />
Kumpulassa 1927.<br />
(cat. 657)
Marianne Koskimies-Envall<br />
Odottava I 1927.<br />
(cat. 680)<br />
Laiva yössä 1931. (cat. 812)<br />
Kumpulan pöydän ääressä 1932. (cat. 854)<br />
74
Idealisti ja juuret maassa<br />
Äijälänjoen silta<br />
rakennusvaiheessa,<br />
1930.<br />
(cat. 795)<br />
Talvi Tourujoen<br />
varrelta 1926.<br />
(cat. 644)<br />
75
Marianne Koskimies-Envall<br />
Viimeinen kuva Kumpulasta äitienpäivänä 1934. Kalle leikkii Murren kanssa.<br />
ODOTTAVA (1927, s. 74) on Kumpulan kauden<br />
parhaita teoksia. Taiteilijan tytär Liisa kurkottaa<br />
parvekkeen reunalta alas rantaan, jossa näkyy laivaa.<br />
<strong>Bengts</strong> on käyttänyt suggestiivista perspektiiviään<br />
ja saanut parvekkeen näyttämään loputtoman<br />
pitkältä kuvasyvyyteen päin. Näin katsojan<br />
silmää viekoitellaan kaukaisuuteen, alas, sinne<br />
minne odottavakin on luonut katseensa. Ovela<br />
sommittelu luo kestävän jännitteen; katsojakin<br />
viedään mukaan odottamaan...<br />
Oli todellinen vahinko maalaustaiteelle, että<br />
<strong>Bengts</strong> joutui talousvaikeuksissaan luopumaan<br />
Kumpulastaan 1934. Hyväsydämisyydessään<br />
<strong>Bengts</strong> ei osannut huolehtia raha-asioista; hän<br />
antoi töitään lahjaksi ja teki vekseleitä saadakseen<br />
ruokaa perheelleen. Hän saattoi antaa taulun tiernapojille<br />
palkaksi, kun rahaa ei ollut. 55 Taiteilija<br />
sairastui vakavasti samana vuonna kun perhe<br />
muutti Kumpulasta.<br />
<strong>Bengts</strong> kuoli suhteellisen varhain 58-vuotiaana,<br />
kesken kuulainta, seestynyttä uravaihettaan, Aleksis<br />
Kiven päivänä 1934.<br />
Kansanelämää – savupirttien lumoissa<br />
Lapsuudenkodista perityt talonpoikaiset arvot<br />
tulivat esiin monella tapaa <strong>Bengts</strong>in aiheissa. Otto<br />
Andersson, joka tunsi <strong>Bengts</strong>in hyvin heidän yhteisiltä<br />
retkiltään, on maininnut, että taiteilijalla<br />
oli ”aito kansanomainen temperamentti” 56 (”det<br />
äkta folkliga temperament”). Se on hänen taiteellisen<br />
tuotantonsa vahva perusvire.<br />
<strong>Bengts</strong> löysi savupirteistä kosketuskohdan kansanrunojen<br />
maailmaan. Niiden hämyssä hän<br />
vietti elämyksellisimmät hetkensä. Pimeistä nurkista<br />
hän uskoi haltioiden saaneen alkunsa kansan<br />
käsityksiin. Hän ihaili hirsien patinaa ja piilukirveen<br />
iskujen niihin jättämää pintaläikähtelyä.<br />
Muinaissuomalaisen kulttuurin palvonta<br />
läheni hänellä uskontoa. ”Pärevalosta lähtevä<br />
savu on kuin rukous”, hän sanoi tulevalle miniälleen<br />
Anni Ollilaiselle maalatessaan tätä savupirtissä.<br />
Päretuli pyrki taivasta kohti, takaisin<br />
alkuperäänsä ukkoseen. Se oli muinaissuomalaisten<br />
uhrituli.<br />
76
Idealisti ja juuret maassa<br />
Talvinen Tourujoki 1926.<br />
(cat. 641)<br />
77
Marianne Koskimies-Envall<br />
Savupirtin poika 1928.<br />
(cat. 726)<br />
Eero-poika oli isän mukana sekä Metsolahden<br />
Pottilassa että Lapinkankaalla Toivakan rajoilla. 59<br />
He myös yöpyivät niissä. Taiteilija kertoi usein,<br />
kuinka hyvä ihmisen on niissä olla. Eivät edes<br />
silmät kärsineet savusta, joka aaltoili ilmavirrassa<br />
tukan rajassa. Hän oli sitä mieltä, että hänen näkönsä<br />
heikentyminen – vasen silmä oli lähes sokea<br />
vanhempana – alkoi erään metsäpalon sammutustöiden<br />
yhteydessä Isojoella vuonna 1916.<br />
Ensimmäisen kerran hän astui savupirttiin kesällä<br />
1912, Päijänteen rannan tuntumassa. 57 Näistä<br />
haikutuvista tuli hänelle loppuelämäksi jonkinlainen<br />
kiintopiste. Sanomalehtihaastattelussa hän<br />
selvittää suhdettaan savupirtteihin vuonna 1933:<br />
”Keski-Suomessa oleskeleminen on ollut minulle<br />
ainutlaatuinen elämys ja se, mitä siellä olen saavuttanut,<br />
on minulle erikoisen kallisarvoista.... Siellähän<br />
olen tavannut varsinaisen suomalaisen savupirttikulttuurin...<br />
se on antanut taiteelle erikoisen<br />
paljon. Onhan äärettömän tunnelmallista istua<br />
mustan savupirtin nurkassa ja siellä pimeydessä<br />
maalata laatukuvaa. Kun pienestä ikkunasta<br />
aurinko siivilöityy sisään ja ylhäällä pirtin katossa<br />
leijailee savu, siinä syntyvät valojutut ovat niin<br />
antoisia, että sen parempaa maalaaja tuskin tavoittaa.<br />
Siinä vasta valon salaisuudet selviävät.” 58<br />
Savupirttien ihailu on samalla taiteilijan romanttista<br />
paluuta menneisyyteen. Hän kirjoittaa Kumpulasta<br />
sukulaiselleen Närpiöön:”Kyllä on enemmän<br />
musiikkia ja runoutta siinä kun istuu talviiltana<br />
päreen valossa puhtaassa savupirtissä ja kuuntelee<br />
yksinkertaista viuluniekkaa tai kanteleen soittajaa<br />
tai äitiä joka nukuttaa lastaan – kuin ikuista<br />
radiota.” 60 (”Nog mera musik och poesi att en vinter<br />
kväll sitta vid pärtsken i en rent rökpört och hör<br />
på en enkel fiolspilman eller kantele spelare eller en<br />
mor som söfver sitt barn – enn den eviga radio.”)<br />
<strong>Bengts</strong>illä oli myös konkreettinen huoli savupirttien<br />
säilymisestä ja yleensäkin vanhasta rakennuskulttuurista.<br />
Hän halusi turvata etenkin kotiseutunsa,<br />
ruotsinkielisen Pohjanmaan rakennuskantaa.<br />
Hänen mielestään rakentamisessa olisi pitänyt<br />
siirtyä kovempaan, kestävämpään materiaaliin,<br />
esim. tiileen.<br />
Kalevala-aiheet<br />
Akseli Gallen-Kallelan dynaaminen Kalevala-sarja<br />
oli voimakkuudellaan ammentanut tyhjiin innostuksen<br />
kansalliseepokseemme 1900-luvun alkuvuosiin<br />
mennessä. Aiheisiin herättiin myöhemmin<br />
uudestaan 1930-luvulla. Sitä paitsi Gallénin<br />
ympärillä olleiden taiteilijoiden oli vaikea tarttua<br />
Kalevala-aiheisiin, ne olivat ikään kuin yhteisestä<br />
päätöksestä varatut suurelle mestarille.<br />
Kipunoita,<br />
akvarelli, guassi.<br />
(cat. 1225)<br />
<strong>Bengts</strong> käsitteli kuitenkin muutamia Kalevalaan<br />
liittyviä teemoja, sellaisia, joihin mestari ei ollut<br />
koskenut ja täysin eri hengessä, lyyrisyyttä korostaen.<br />
Hänen suuri LEGENDA-triptyykkinsä ei<br />
78
Idealisti ja juuret maassa<br />
Legenda, luonnos keskiosaan 1930.<br />
(cat. 1471)<br />
Fantasia.<br />
(cat. 103)<br />
Sota valosta. Avaruusveneen perä.<br />
(cat. 1393)<br />
79
Marianne Koskimies-Envall<br />
Lemminkäinen ja Saaren neidot -tekstiilisuunnitelma.<br />
(cat. 1524)<br />
80
sisältönsä puolesta kuulu Kalevala-kertomuksiin,<br />
myyttiseen, romantisoituun menneisyyteemme<br />
kylläkin. Se kertoo suomalaisten muutosta omille<br />
mailleen. Ensimmäiset versiot LEGENDASTA<br />
<strong>Bengts</strong> maalasi vuonna 1929 eduskunnan suuren<br />
valiokunnan seinämaalauskilpailua varten.<br />
Juhlallinen matkue vaeltaa siinä ”saloille sinisille<br />
paikoille papittomille”, keskeisenä hahmona on<br />
heimopäällikkö ja hänen vaimonsa, Neitsyt Mariaa<br />
muistuttava hahmo, pyhä äiti lapsineen. Palvelijat,<br />
suurilukuinen karja ja eläimet seuraavat<br />
kulkuetta.<br />
Idealisti ja juuret maassa<br />
Varsinaista Kalevala-taidettakin kuuluu <strong>Bengts</strong>in<br />
tuotantoon. Seppä Ilmarisen paja esiintyy<br />
esim. maalauksessa PAJASSA (1905), joka on mahdollisesti<br />
esiluonnos Palanderin talon alakerrassa<br />
olleeseen paja-freskoon. Siinä mieshahmo<br />
nojaa alasimen päällä olevaan esineeseen jutellen<br />
oviaukossa olevan nuoren neidon kanssa. Valonkuvaaja-<strong>Bengts</strong>iä<br />
paja-aihe on kiinnostanut<br />
useimmiten ulkoapäin katsottuna ja pimeässä,<br />
kuten KIPUNOITA (1908, s. 78) -työssä, jossa ikkunasta<br />
tuleva valo ja kipinävyö-ornamentti luovat<br />
surrealistisen tunnelman, samoin kuin pastellityössä<br />
ÖINEN PAJA, jossa kipinät lentelevät<br />
ikkunoista.<br />
<strong>Bengts</strong> on myös kuvannut, kuten aikaisemmin<br />
kävi ilmi, POHJOLAN TUVAN ja AINO-TARUN kohtauksia.<br />
Aino on <strong>Bengts</strong>illä nuori herkkä tyttö, ei<br />
miehen intohimon kohteena, kuten Gallen-Kallelalla.<br />
Ainon kohtaus äitinsä kanssa on kuvattu<br />
aukeaan maisemaan, <strong>Bengts</strong>in ihannemaisemaan.<br />
Muutama alkuluonnos aiheesta on jäljellä Palanderin<br />
talon freskoista (s. 82).<br />
Kansanrunouden sadunomainen viehätys tulee<br />
esiin LEMMINKÄINEN JA SAAREN NEIDOT –ryijyluonnoksessa<br />
– tosin meille on säilynyt vain pieniksi<br />
ruuduiksi hajotettu, tekstiilintekijän työkappaleeksi<br />
tarkoitettu akvarelli. Saaren tytöt<br />
ovat rannalla hyvästelemässä Lemminkäistä, he<br />
ovat selin katsojaan päin. Lemminkäinen seisoo<br />
laihana pitkänä hujoppina purrellaan, mastosta<br />
kiinni pitäen. Taitetut värit ja ääriviivojen ku-<br />
Pohjolan talo ulkoa. (cat. 1745)<br />
Pohjolan iso pirtti. (cat. 1749)<br />
vio muodostavat kauniin ornamenttipinnan. Jos<br />
vertaamme <strong>Bengts</strong>in versiota Aarno Karimon<br />
vastaavaan, Kuva-Kalevalaa varten tekemään akvarelli-sekatekniikka<br />
työhön, silmiinpistävintä<br />
on Lemminkäis-hahmojen erilaisuus: Karimon<br />
sankari on sotaisa viikinkihahmo, joka seisoo tukevilla<br />
jaloillaan uhkaavana sotisovassaan. Gallén<br />
puolestaan ei kuvittanut aihetta; lähimmät<br />
vertauskohdat löytyvät VÄINÄMÖISEN LÄHTÖ -aiheista.<br />
Niissä taiteilija ikään kuin asettuu lähtevän<br />
puolelle: ne on kuvattu veneestä käsin rannalle<br />
päin. <strong>Bengts</strong>illä Väinämöis-hahmoja tapaa<br />
siellä täällä eri tekniikoilla tehdyissä töissä: hän<br />
81
Marianne Koskimies-Envall<br />
Aino ja Ainon äiti. Luonnos<br />
Palanderin talon freskoihin.<br />
(cat. 93)<br />
ratsastaa joen takana poispäin aaveen tapaisena<br />
ilmestyksenä tai on mukana salaisessa kokouksessa<br />
muiden joukossa.<br />
Suhde oppi-isään ja mestariin<br />
Juuri Gallén oli rohkaissut närpiöläistä suomalaisen<br />
talonpoikaisaiheiston pariin. Harvinainen<br />
yhteys oli syntynyt Ruovedellä. Siellä, Gallénin<br />
taikapiirissä, <strong>Bengts</strong> vakuuttui kalevalaisesta todellisuudesta<br />
tässä ja nyt. Gallén oli hänelle, kuten<br />
monelle muullekin inspiraation lähde, mutta<br />
mestarin suhteessa <strong>Bengts</strong>iin oli myös vangitsevia<br />
piirteitä. Huolimatta suuresta kunnioituksesta<br />
Gallénia kohtaan, <strong>Bengts</strong> halusi myöhemmin<br />
pysyä kaukana hänestä. Gallénin säteilyyn<br />
oli vaarallista jäädä. Sen <strong>Bengts</strong> sai tuntea jo eläessään;<br />
häntä vertailtiin jatkuvasti Galléniin.<br />
Pariisissa maailmannäyttelyn freskoja tehdessä<br />
miesten välit olivat kiristyneet, kuten aikaisemmin<br />
mainittiin, mutta ne olivat vähitellen palautuneet,<br />
eivät kuitenkaan enää Ruoveden ajan tasolle. Ensimmäiseen<br />
pääkaupungissa esiintymiseensä 1911<br />
<strong>Bengts</strong> oli saanut rohkaisua Gallénilta.<br />
Vanhemmiten <strong>Bengts</strong> halusi ottaa enemmän etäisyyttä<br />
mestaristaan. Kansallismuseon freskojen<br />
Gallen-Kallela maalaa<br />
Korpilahdessa Kovalan<br />
navetan sillalla 1928.<br />
(cat. 699)<br />
82
Idealisti ja juuret maassa<br />
Gallen-Kallela ja Raitio Kovalan kokkiaitassa 1928.<br />
(cat. 704)<br />
Lähde, Korpilahden Kovala 1928.<br />
(cat. 696)<br />
83
Marianne Koskimies-Envall<br />
maalaaminen oli Gallen-Kallelalle tiettävästi kuin<br />
tervanjuontia, ja hän oli jo iäkäskin ja kasvanut<br />
ulos koko aatemaailmasta. Hän yritti saada <strong>Bengts</strong>iä<br />
apulaisekseen, mutta tämä ei suostunut, muisti<br />
luultavasti Juseliuksen mausoleumin rupeaman<br />
ja tunsi olevansa itsenäinen taiteilija – tuolloin<br />
jo 51-vuotias. 61<br />
Kansallismuseon freskojen valmistuttua keväällä<br />
1928 Gallen-Kallela tarvitsi erämaan rauhaa ja<br />
lähti Korpilahden Kovalan taloon muutamaksi<br />
kuukaudeksi mukanaan maisteri Martti Raitio,<br />
jonka oli tarkoitus kirjoittaa yhdessä mestarin<br />
kanssa tämän muistelmia. Gallen-Kallela tuli hakemaan<br />
<strong>Bengts</strong>in mukaansa Jyväskylästä; ja taiteilijat<br />
maalasivat Kovala-aiheita yhdessä, Gallen-<br />
Kallela pieniä akvarelleja. <strong>Bengts</strong> viipyi Kovalassa<br />
useita muutaman päivän jaksoja 62 ja teki siellä<br />
toistakymmentä työtä; monet mielenkiintoisia<br />
sekä taiteelliselta että taidehistorialliselta kannalta:<br />
KAIVON KANNELLA, LÄHDE, GALLEN-KALLELA<br />
MAALAA KOVALAN NAVETAN SILLALLA ja GALLEN-<br />
KALLELA ja M. RAITIO KOVALAN KOKKIAITASSA,<br />
kaikki siis vuodelta 1928. Mainitut työt ovat väritykseltään<br />
hillittyjä, pehmeitä, sommittelultaan<br />
ehjiä, kompakteja. Töistä kuultaa varmuus ja<br />
vuosien tuoma seesteisyys.<br />
Reino Kovala, joka oli poikanen Korpilahden<br />
kesässä, on kertonut taiteilijoiden yhteiselosta,<br />
että <strong>Bengts</strong>illä oli tapana keksiä jos jonkinlaisia<br />
koiruuksia ja käytännönpiloja vanhan professorin<br />
päänmenoksi. ”Heillä oli tapana maalata tuossa<br />
vanhassa aitassa ja aitan ovenpielessä oli naula,<br />
johon Kallela aina löi lakkinsa. <strong>Bengts</strong> sitten irrotti<br />
naulan ja maalasi tilalle niin aidon näköisen<br />
naulankuvan, ettei professorin silmä sitä hämärässä<br />
erottanut.” 63 Myös Lauri Santtu oli ajoittain<br />
mukana Korpilahdella.<br />
Raitio lähti syyskuussa takaisin Jyväskylään, Gallén<br />
jäi vielä yksin Korpilahdelle ja tuli myöhemmin<br />
käymään <strong>Bengts</strong>ien luona Kumpulassa. Siellä<br />
hän halusi nähdä <strong>Bengts</strong>in piirustuksia. Hän selasi<br />
läpi koko aineiston ja esitti mielipiteensä<br />
numeroimalla n. 90 luonnosta, joiden hän ajatteli<br />
olevan näyttelykelpoisia. Ei tiedetä oliko<br />
<strong>Bengts</strong> pyytänyt arviota mestariltaan, vai mestaroiko<br />
hän pyytämättä. Ehkä <strong>Bengts</strong> oli suunnitellut<br />
vielä esittävänsä piirroksiaan näyttelyssä. –<br />
Erika <strong>Bengts</strong> on kertonut, että tällainen mestarointi<br />
hänestä, vieressä katsovasta vaimosta, tuntui<br />
oudolta, mutta taiteilijoiden kesken, opettaja-oppilas<br />
–suhteessa menettely lienee ollut tavanomainen.<br />
Olihan Gallénilla ja hänen pohjalaisella oppilaallaan<br />
toki paljon yhteisiäkin piirteitä. Molemmat<br />
ihailivat suuresti suomalaista talonpoikaista menneisyyttä<br />
ja molemmat olivat käsistään käteviä<br />
monen toimen miehiä, jotka arvostivat kansan<br />
vuosisatojen saatossa kouliintunutta muotoilusilmää.<br />
Mutta näkemyksissä oli erojakin. Gallénia<br />
kiinnosti sankarillisuus ja dramatiikka, poikkeusyksilöt,<br />
<strong>Bengts</strong> taas kuvasi yhteisön tyypillisiä jäseniä.<br />
<strong>Bengts</strong>in kalevalaiseen menneisyyteen sijoittuva<br />
LEGENDA on eeppinen, runsas, hiljaa virtaava<br />
tarina, kun Gallénin Kalevala-kuvat esittävät näytelmän<br />
tulisia kohokohtia. <strong>Bengts</strong>, joka itse oli<br />
kokenut vaikeita aikoja, halusi nähdä henkilöhahmonsa<br />
onnellisena ja tyynenä, suorastaan iki-idyllissä.<br />
Gallén oli kauempana kansasta; hän saattoi<br />
tarkastella sitä ylhäältä käsin, niin hyvin kuin hän<br />
tulikin toimeen kansanihmisten kanssa. Gallén oli<br />
tietenkin havainnut oppilaansa taipumuksen ihanteellisuuteen,<br />
ja hänen tiedetään kehottaneen<br />
<strong>Bengts</strong>iä kuvaamaan kurjiakin oloja. 64 – Samat<br />
teemat saavat taiteilijoilla myös aivan eri muodot:<br />
taiteilijoiden paljon pohtima sielun vapautumiskaipuu<br />
esiintyy Gallénilla AD ASTRA –aiheena,<br />
<strong>Bengts</strong>illä SOTA VALOSTA –sarjana. Joissakin kirjeissään<br />
<strong>Bengts</strong> kertoo toiveistaan lentää vapauteen<br />
”siivin jotka kantavat läpi ajan ja avaruuden” 65 (”fria<br />
från dylikt, med vingar som bär genom tid och rymd”).<br />
Tyylipiirteissä on yhtäläisyyksiä johtuen samoista<br />
ajan tendensseistä: primitiiviset ainekset, shamanismi,<br />
itämainen eksotiikka, koristeellisuus...<br />
Mutta maisemiinsa he hakevat erilaisia kohteita;<br />
<strong>Bengts</strong> ei kuvaa erämaata eikä metsänsisustoja.<br />
Vaikka hän maalaa lähes pilkkopimeitä maisemia,<br />
niissä on aina ihminen läsnä jossain muodossa:<br />
84
Idealisti ja juuret maassa<br />
uhri- tai juhannustulissa, laivojen valoissa merellä<br />
tai valona ikkunassa. <strong>Bengts</strong>in maisema on usein<br />
avara: peltoja, jokilaaksoja, pihamaita. Johtuisiko<br />
se pohjalaisesta lapsuuden maisemasta?<br />
Viimeisen <strong>Bengts</strong>in Helsingissä pitämän näyttelyn<br />
(1929) arvioissa kriitikot ottivat lähtökohdaksi<br />
hänen ja Gallen-Kallelan opettaja-oppilas -<br />
suhteen. 66 Ketäpä taiteilijaa tällainen vertailu olisi<br />
miellyttänyt? Kerran haastattelijan kysyttyä Gallen-Kallelan<br />
vaikutusta, <strong>Bengts</strong> ”sanoi noudattavansa<br />
omia näkemyksiään palettinsa ääressä.” 67 –<br />
Gallen-Kallelan kuollessa 1931 <strong>Bengts</strong> lähetti leskelle<br />
aidosti järkyttyneen ja mestaria suuresti ihannoivan<br />
kirjeen, jossa hän mm. vertasi opettajaansa<br />
Leonardo da Vinciin. 68<br />
Kielimuurin väärällä puolella<br />
Akseli Gallen-Kallela maalaa Porin freskoja,<br />
lyijykynä, 1903. (cat. 1324)<br />
Taiteiljaystävä Albert Gebhard kirjoitti <strong>Bengts</strong>in<br />
omaisille tämän kuoltua: ”Vainaja sekä minä<br />
olimme molemmat ruotsalaista juurta ja kumpikin<br />
suomalaisen kansanhengen lumoissa. Ihanteitten<br />
ristiriita kuitenkin häntä vaivasi enemmän<br />
kuin minua.” 69<br />
”Löysin suomalaisen kansan, osan siitä kalevalaisesta<br />
väestä, johon tietämättäni, vain vaiston avulla<br />
olin pyrkinyt. Samalla löysin itseni,” <strong>Bengts</strong><br />
on kertonut. 70 Jo nuorena alkaneen suomalaiskansallisen<br />
innostuksensa vuoksi <strong>Bengts</strong> oli joutunut<br />
kärsimään omiensa, ruotsinkielisten, taholta.<br />
Aarno Karimo kertoo, että jotkut ruotsinkieliset<br />
eivät enää halunneet kirjoittaa nimiään<br />
<strong>Bengts</strong>in vekseleihin, kun tämä oli leikillään esiintynyt<br />
Virossa nimellä Kalle Purnu – Alpo Sailo ja<br />
A.O. Väisänen olivat uudelleen ristineet hänet.<br />
<strong>Bengts</strong>ille oli sanottu tylysti: ”Hanki toisia nimiä<br />
papereihisi, du förbannade Kalle Purnu, isiesi<br />
pettäjä.” 71 Juttu voi tietenkin olla Karimon<br />
dramatisointia, mutta se kertoo olemassa olleesta<br />
kuilusta.<br />
Akseli Gallen-Kallelan rintakuva, väriliitu.<br />
(cat. 1431)<br />
Jyväskylään muuttaessaan <strong>Bengts</strong> joutui keskelle<br />
suomalaisuusliikettä. Hän ei kuulunut kielensä<br />
85
Marianne Koskimies-Envall<br />
Vene.<br />
(cat. 1023)<br />
Majakka, Kaskinen 1934.<br />
(cat. 945)<br />
86
Idealisti ja juuret maassa<br />
Keittiössä, Tuustaipale 1934.<br />
(cat. 943)<br />
vuoksi nuorsuomalaisten piiriin eikä ainakaan sen<br />
kirjallisesti suuntautuneeseen ydinjoukkoon. ”Aitosuomalaiseksi”<br />
hän kuitenkin itseään nimitti. 72<br />
Muutenkin Jyväskylän aika oli enemmän oman<br />
perheen kanssa toimimista, poissa yhteiskunnallisista<br />
kuvioista. Taiteen tehtävän <strong>Bengts</strong> käsitti<br />
kuitenkin hyvin samoin kuin nuorsuomalaiset:<br />
hän halusi kuvata ympäristönsä ihanteellisena,<br />
suomalaista omaperäisyyttä korostavana.<br />
Perhe muuttui Jyväskylässä asumisen myötä suomenkieliseksi,<br />
vaikka taiteilija ei koskaan oppinut<br />
kunnolla suomea. Hän sai tuntea Jyväskylässä olevansa<br />
erilainen, ”fremling i eget land”, kuten hän<br />
eräässä kirjeessään kertoo ystävälleen John Nylanderille.<br />
73 Haaveena ystävykset muistelevat vanhaa<br />
taisteluaikaa ”jolloin kukaan ei kysynyt mitä kieltä<br />
hän puhui” (”...den gamla kamptiden då ingen frågade<br />
efter hvilket språk man talade”) 74<br />
Kieliasioista kysyttäessä <strong>Bengts</strong> korosti, että hän<br />
rakasti äidinkieltään ja ruotsinkielistä kotiseutuaan.<br />
Eräässä kirjeessä Gabriel Nikanderille hän kertoi<br />
jopa pitävänsä Pohjanmaan rannikon ruotsinkielisten<br />
rakennuksia kodikkaampina ja siistimpinä<br />
kuin suomalaisten asumuksia. 75 Monesti hän<br />
toisti, että halusi pysyä kaukana kieliriidoista.<br />
Tyylin ja ihanteen etsintää<br />
<strong>Bengts</strong> kuului sukupolveen, joka ei enää opiskellut<br />
taideakatemioissa eikä yksityisissä akatemioissa;<br />
he olivat itseopiskelleita ja matkustivat lyhyille<br />
tutustumismatkoille ulkomaille, mutta eivät<br />
jääneet sinne vuosikausiksi. Omintakeisinta<br />
<strong>Bengts</strong>illä on valon systemaattinen tutkiminen,<br />
lähtien sen primitiivisimmästä esiintymismuodosta,<br />
pienestä tulenliekistä ja kipinöistä. Maalaustaide<br />
on toki yleensäkin paljolti valo-ongelmien<br />
kanssa painimista. Samoin kuin monet muut ajan<br />
taiteilijat <strong>Bengts</strong>kin etsi suomalaista paratiisia.<br />
Tällainen viattomuuden kaipuu yhdistää hänet<br />
Ranskan ja Skandinavian esimodernisteihin.<br />
<strong>Bengts</strong>in ura on monivaiheinen. Hän tarttui ensin<br />
kansalliseen, tyylitteli myyttistä ainesta ja kävi<br />
läpi värikauden – joka hänellä kesti pitempään<br />
kuin muilla. Myöhemmin hän otti vaikutteita<br />
monesta tyylisuunnasta, mm. syntetismistä 1910-<br />
luvun jälkipuoliskolla, jolloin hän käytti suuria<br />
yhtenäisiä väripintoja. <strong>Bengts</strong> ei kuitenkaan liity<br />
meillä melko yleiseen surumieliseen, cézannelaiseen<br />
henkistyneen maiseman kuvaajiin, joka vakavana<br />
ja tummasävyisenä näkyi mm. Nelimarkalla,<br />
Collinilla ja Kamppurilla.<br />
87
Marianne Koskimies-Envall<br />
Kaivon kannella,<br />
Korpilahden Kovala 1928.<br />
(cat. 695)<br />
Närpiön vaarin tyhjä<br />
keinutuoli 1934.<br />
(cat. 951)<br />
<strong>Bengts</strong> on täysverinen jugend-taiteilija. Kokonaistaideteoksen<br />
idea, eri taidelajien sekoittuminen<br />
ja niiden välisten raja-aitojen poistaminen näkyvät<br />
ennen kaikkea URHOJEN KUMPU -suunnitelmassa,<br />
Palanderin hirsirakennuksissa ja muissa,<br />
paperille jääneissä arkkitehtuurisuunnitelmissa.<br />
Pinta-ornamentiikan korostuminen näkyy yleensäkin<br />
<strong>Bengts</strong>in lahjakkaassa viivan käytössä, usein<br />
pilvimuodostelmien dekoratiivisissa linjoissa. Japonismiin<br />
liittyvä linjojen epäsymmetrisyys ja<br />
vahva liioittelu sommittelussa tulevat esiin monissa<br />
kompositioissa ja viivan käsittelyssä, esim.<br />
VENETYTTÖ-maalauksessa. Levottomat pyörteet ja<br />
viivojen leikki kuuluvat jugendin perusilmaisukeinoihin<br />
ja myös <strong>Bengts</strong>in taiteen olennaisiin<br />
piirteisiin. Joissakin kukkamaalauksissa näemme<br />
<strong>Bengts</strong>in viivan kiemurtelevan loputonta kierrettään.<br />
Uneksija ja kokeilija – toteutumattomia suunnitelmia,<br />
idealistin haaveita<br />
Päällimmäiseksi on mainittava kolme suurta toteutumattomaksi<br />
jäänyttä aihepiiriä; ensimmäiseksi<br />
suunnitelmat useiden kirkkojen sisätilojen<br />
koristamiseksi seinämaalauksin, toiseksi monumentaalinen<br />
LEGENDA-triptyykki ja kolmanneksi<br />
taiteilijan lempiajatus, josta hän kertoi kaikille<br />
Käynti maan alle Urhojen Kumpuun. (cat.1718)<br />
88<br />
Luminen katto. (cat. 997)
Idealisti ja juuret maassa<br />
ystävilleen: se oli maan alle rakennettava URHO-<br />
JEN KUMPU, Kalevala-talo, Pohjolan pirtti. Näillä<br />
nimillä ja hieman eri muodoissa eri aikoina hän<br />
kutsui jatkuvasti kehittelemäänsä ajatusta salaisesta<br />
piilotemppelistä. Piirroksia tästä kansallisesta<br />
monumentista syntyi kymmeniä. Kuten aiempana<br />
mainittiin, alun perin sen piti olla mausoleumi,<br />
johon tallennettaisiin runonlaulajien tieto ja<br />
taito. Idea oli syntynyt Pariisissa, mutta paperille<br />
se lopullisesti hahmottui vasta 1922. Monumentin<br />
tarkoitus ja yksityiskohdat olivat muuntuneet<br />
vuosien kuluessa; Aino-komero oli jäänyt pois ja<br />
Kalevala-sisällön oli muutenkin syrjäyttänyt Suomen<br />
itsenäisyyden glorifiointi. <strong>Bengts</strong> viimeisteli<br />
osan luonnoksista ja piirroksista niin tarkoiksi,<br />
että niiden perusteella monumentin rakentaminen<br />
olisi ollut mahdollista. Lopulta hän myi ne<br />
Karjalan Sivistysseuralle liikemies Mitron lahjoitettua<br />
varoja juuri tähän tarkoitukseen.<br />
Siihen hänellä oli valmis suunnitelma, yksityiskohtaiset<br />
luonnokset seinäfreskoiksi ja katonkin kasettikoristelu.<br />
78 Seinäfreskosuunnitelmat ovat jo<br />
sinällään huomionarvoiset. Freskoja olisi tullut<br />
neljä; kahden aihe olisi ollut Närpiön kirkon historiasta<br />
ja kahden muun Närpiön kansanelämästä.<br />
Vuonna 1931 olivat valmiina jo akvarellit PIIS-<br />
PA ARVID KURJEN MESSU, PIISPA ARVID KURJEN LAI-<br />
VAA LASTATAAN (S. 91), SUON OJITUSTA (S.161) ja<br />
HAUTAUSSAATTUE PELTOMAISEMASSA (S. 256). Hän<br />
selosti eri ihmisille kirjeissään varsinkin Suomen<br />
viimeisen katolisen piispan Arvid Kurjen viimeistä<br />
saarnaa Närpiössä ja hänen hukkumistaan pa-<br />
Muistomerkeillä <strong>Bengts</strong> katsoi olevan suurta<br />
merkitystä oikean puolustushengen virittämisessä<br />
– samoinhan ajateltiin yleisemminkin vasta<br />
itsenäistyneessä valtiossamme. Ennen kuin Ilmajoelle<br />
oli pystytetty Nuijasodan muistomerkki,<br />
<strong>Bengts</strong> oli hahmotellut sinne pyöreistä kivistä<br />
suurikokoisen takajaloilleen nousseen karhun. Samaten,<br />
Suur-Suomi –idean sisäistäneenä, hän<br />
suunnitteli Karjalaan ”Suomen vahdiksi” ison kallioon<br />
hakatun istuvan karhun! Samaa uhmakasta<br />
idänretkitunnelmaa on joissakin <strong>Bengts</strong>in kuvituksissa<br />
ja yhdessä puureliefissä, jossa ratsukko<br />
käy idän kotkaa päin. Paljon energiaa <strong>Bengts</strong> käytti<br />
Karstulan voiton monumentin luonnosteluun<br />
– hän näytti piirroksiaan Gallénillekin – mutta<br />
aie ei toteutunut hänen piirtämänään. 76<br />
Monissa kirjeissään <strong>Bengts</strong> ottaa esille Närpiön<br />
kirkon maalaussuunnitelmansa. Hän kirjoitti sukulaisilleen,<br />
kunnan päättäjille, aktivistitovereilleen,<br />
kunnallisneuvos Oskar Nixille ja rovasti K. I.<br />
Nordlundille suunnitelmistaan. Asia oli hänelle<br />
hyvin tärkeä. Hän kertoo vuonna 1933 miettineensä<br />
kotikirkkonsa sisustan uudistamista kymmenisen<br />
vuotta. 77 Hän haaveili, että Närpiön kirkon<br />
600-vuotisjuhlia varten sen sisusta uusittaisiin.<br />
Venetyttö 1920-luku.<br />
(cat. 777)<br />
89
Marianne Koskimies-Envall<br />
komatkalla Ruotsiin. Joku <strong>Bengts</strong>in tuttava sai aikaan uutisen<br />
paikalliseen Kaskö Tidningeniin, jossa näitä suunnitelmia<br />
selostettiin – seinämaalausten koko olisi ollut 2 x 4 m –<br />
ja kehotettiin ihmisiä menemään Oscar <strong>Bengts</strong>in luo katsomaan<br />
luonnoksia. 79<br />
Sota valosta, lentävä vene avaruudessa,<br />
akvarelli, guassi, tussi.<br />
(cat. 1245)<br />
Sota valosta, poika ja tyttö,<br />
akvarelli, tussi.<br />
(cat. 1247)<br />
Myös Teuvan kirkkoa varten hän suunnitteli freskot kuoriin<br />
1931, ja Jurvan kirkkoon alttaritaulun. Nämäkään<br />
aikeet eivät toteutuneet. Ei, vaikka hän sai Gallénin kirjallisen<br />
puoltolauseen Teuvan suunnitelmistaan: ”Suunnitelmasi<br />
kuuluu minusta omalaatuisimpiin ja hartaimpiin tällä<br />
alalla. Värisommittelu on herkkä ja hillitty ja samalla tukeva,<br />
lukuunottamatta vasempaa siipikuvaa... ja suuri vahinko<br />
olisi taiteellemmekin jos jostain syystä tulisit jättämään<br />
tämän tehtävän suorittamatta.” 80<br />
Ainoa kirkollinen toteutunut työ oli Kivijärven kirkon alttaritaulu<br />
PIETARI HIILIVALKEALLA (1931, s. 220). Sen aihe<br />
oli lahjoittajan antama, mutta <strong>Bengts</strong>ille tyypillisesti siinäkin<br />
keskeisenä elementtinä on nuotion valo, joka muotoilee<br />
esiin ympärillään olevat henkilöhahmot. Jeesus on<br />
kuvattu erilleen nuotiosta alttarin yläosaan; hän on kuulusteltavana<br />
ylimmäisen papin luona, mutta katseellaan hän<br />
yhdistyy etualalla istuvaan Pietariin, joka juuri kuulee vastapäätä<br />
istuvalta naiselta: ”Olithan sinäkin siellä?” ja on<br />
parhaillaan antamassa kieltävää vastausta. Äärimmäisenä<br />
oikealla on Johannes. Aamu on valkenemassa ja kukko valmiina<br />
kiekumaan. 81 <strong>Bengts</strong> on saanut 16 henkilön ryhmän<br />
pysymään koossa – tulenvalon ja katseiden avulla.<br />
Kirkollisen aiheen vakavuus on kuitenkin aiheuttanut pientä<br />
jäykkyyttä Jeesuksen hahmoon.<br />
Luultavasti lasimaalauksiksi tarkoitetuissa suunnitelmissa,<br />
luonnossarjassa, jolle jälkikäteen on annettu nimi SOTA VA-<br />
LOSTA, kerrotaan ehkä Väinämöisestä hakemassa Louhen piilottamia<br />
taivaan valoja tai taiteilijan kaipuusta jonnekin tavoittamattomiin<br />
– kuten aikaisemmin mainittiin – avaruuteen,<br />
kaiken maallisen murheen ulottumattomiin, valona<br />
päresoihtu suussa ja seurana vain tumma taivas ja tähtivyö.<br />
Joka tapauksessa aihe jäi lopullista toteutusta vaille.<br />
Embleemeistä kiinnostunut <strong>Bengts</strong> laati omat versionsa<br />
Suomen vaakunastakin. Yhdessä niistä on Suomen vaakunaleijona<br />
sinisellä pohjalla ja ruusut on korvattu pienillä<br />
viljalyhteillä. Tätä ajatusta hän on kehitellyt vielä niin,<br />
että koko leijona on korvattu isolla heraldisella viljalyh-<br />
90
Idealisti ja juuret maassa<br />
Teuvan kirkon kuorin<br />
seinämaalaussuunnitelma,<br />
guassi 1926.<br />
(cat. 1489)<br />
Piispa Arvid Kurjen<br />
laivaa lastataan,<br />
akvarelli,guassi 1931.<br />
(cat. 1498)<br />
91
Marianne Koskimies-Envall<br />
”Kunnian kukkuloille”,<br />
luonnos Gummerukselle<br />
kirjan kanneksi,<br />
akvarelli, tussi.<br />
(cat. 1258)<br />
”Keski-Suomi<br />
Suojeluskuntatyössä”,<br />
kansikuva 1928.<br />
(cat. 1268)<br />
teellä. Luultavasti <strong>Bengts</strong> vierasti ulkomaista eläintä,<br />
omaan maanviljelykseemme liittyvä motiivi<br />
oli kotoisempi. Matti Klinge mainitsee ”Suomen<br />
sinivalkoiset värit” –teoksessaan, että 1920- ja 30-<br />
luvulla varsinkin aitosuomalaisissa piireissä oudoksuttiin<br />
Suomen vanhan vaakunan ”vierasmaalaisuutta.”<br />
82<br />
<strong>Bengts</strong>in verstaasta syntyi loputtomasti suunnitelmia<br />
– grafiikkaa, exlibriksiä, kuvituksia, tekstiilejä,<br />
huonekaluja, arkkitehtuuria... Sadoista arkkitehtuuripiirustuksista<br />
vain suksitehtailija Julius<br />
Uudentuvan talo ja Alpo Sailon koti on toteutunut.<br />
Monet tekstiileistä, kuvituksista ja huonekalusuunnitelmista<br />
sen sijaan ovat realisoituneet.<br />
Taiteilija kertoi rakennuspiirustuksistaan kaikille,<br />
jotka vain halusivat kuunnella. Osa on haaveilua<br />
tai mielikuvitusta, mutta joukossa on jopa<br />
kilpailuehdotuksiakin. Oli tyypillistä, että kun<br />
Lallukan miljoonille etsittiin taiteilijoille sopivaa<br />
käyttöä ja mietittiin heille rakennettavaa taloa,<br />
<strong>Bengts</strong>illä oli jo valmis ehdotus. Joku lähetti sen<br />
Sakari Pälsille, luultavasti kieltäen tätä mainitsemasta<br />
piirtäjää. Pälsi julkaisi Suomen Kuvalehdessä<br />
kuvan <strong>Bengts</strong>in piirustuksesta ja selostuksen,<br />
jossa hän kertoi tästä nimettömän tekijän<br />
suunnitelmasta. Siihen sisältyi komea päärakennus<br />
konsertti- ja näyttelysaleineen sekä taiteilijaasuntoineen.<br />
Päärakennuksen ympärillä oli puolikaaren<br />
muotoinen piharakennus joka oli tarkoitettu<br />
kuvanveistäjille (s. 166).<br />
Kirjeitten kertomaa<br />
<strong>Bengts</strong>in säilyneet kirjeet on osoitettu etupäässä<br />
nuoruuden ystävälle John W. Nylanderille, mutta<br />
myös sukulaisille Närpiöön ja Oscar-veljelle.<br />
Maalauksissa esiintyvää toiveikkuutta tai visuaa-<br />
92
Idealisti ja juuret maassa<br />
Kaappikello, tussi 1906.<br />
Teksti liittyy<br />
Eero-pojan syntymään.<br />
(cat. 1537)<br />
Keltapunainen punottu tuoli,<br />
tussi 1909.<br />
(cat. 1541)<br />
Kolmiomainen tuoli<br />
(munkkituoli),<br />
tussi, liitu 1906.<br />
(cat. 1539)<br />
Punainen sänky,<br />
akvarelli.<br />
(cat. 1553)<br />
Kolmiopöytä ja -tuoli,<br />
tussi, värikynä 1909.<br />
(cat. 1546)<br />
93
Marianne Koskimies-Envall<br />
Ratsastajat-täkänä,<br />
akvarelli 1908.<br />
(cat. 1503)<br />
Kuhilaita,<br />
tekstiililuonnos, akvarelli.<br />
(cat. 1533)<br />
94
Idealisti ja juuret maassa<br />
i hård motsjö kryss –”) ... Veljelleen Oscarille <strong>Bengts</strong><br />
kirjoittaa: ”tämä niinkutsuttu isänmaamme – täynnä<br />
saaliin kimpussa taistelevia shakaaleja” 85 (”Detta<br />
såkallade vårt fosterland – fyld av schakaler som<br />
slås kring bytet”)<br />
Mattoluonnos,<br />
akvarelli, tussi 1922.<br />
(cat. 1504)<br />
Itsenäisyyden saavuttamisen jälkeen tarvittiin<br />
eheyttävää kansallista yhteishenkeä. Sitä <strong>Bengts</strong><br />
olisi kaivannut, mutta sitähän ei poliittisella rintamalla<br />
saatu. <strong>Bengts</strong> kärsi tavattomasti puoluepoliittisista<br />
riidoista. Hän halusi säilyttää ihannekuvansa<br />
yhtenäisestä kansasta. Hänen kirjeissään<br />
toistuvat ihanteellisin painotuksin sanat isänmaa<br />
ja isänmaan pyhä asia. Hän mainitsee kyllä<br />
monesti, että tämän suuren haaveensa hän oli<br />
saanut nähdä toteutuvan. 86 Mutta hänellä oli ollut<br />
nuoruudessaan vielä suurempia yhteiskunnallisia<br />
haaveita: Yhtenäinen Eurooppa, Euroopan<br />
Yhdysvallat. 87<br />
lisen mielihyvän aiheita ei juuri löydy niistä. Kirjeiden<br />
sävy on surullinen, katkerakin. Vastakohta<br />
sanallisen ja kuvallisen ilmaisun välillä on yllättävän<br />
suuri. Materialismin valtaanpääsy, ”kultaisen<br />
vasikan palvonta”, surettaa toistuvasti kirjeissä.<br />
Pelko kaiken vanhan arvokkaan häviämisestä,<br />
henkisyyden alamäki täyttää taiteilijan mielen.<br />
Jo vuonna 1926 <strong>Bengts</strong> kertoo, ettei hän enää<br />
tilaa lehtiä, ei suomalaisia eikä ruotsalaisia, eikä<br />
käy kerholla lukemassa. Hän valittaa päiviensä<br />
kovuutta, taistelu vekseleiden lyhentämiseksi on<br />
tosi vaikeaa. 83<br />
Mielikuva suurista vastoinkäymisistä toistuu<br />
kirjeissä:”Koko elämäni on ollut kovaa vastavirtaan<br />
purjehtimista –” 84 ( ”Mitt lif har ju varit ett helt lif<br />
Kristiinan kautena hän suunnittelee kirjeessään<br />
Oscar-veljelle maailmanympärimatkaa ateljee-laivalla.<br />
88 Vielä Kumpulasta käsin hän haaveilee<br />
maalausmatkasta laivalla Hollannin rannikolle,<br />
kertoen Oscarille vanhasta haaveestaan ja kieltää<br />
kertomasta muille. 89 Vielä kauemmaksi hän lähtisi<br />
laivamatkalle: Ranskan rannikolle, Välimerelle<br />
ja Suezin kanavalle, Intiaan, Jaavalle ja sitten<br />
Amerikkaan. Hän pitäisi pienen näyttelyn<br />
Amerikassa. 90<br />
Huumorikin pilkistää joskus kirjeissä. Hän vastaa<br />
ystävälleen lapualaisten kyyditsemisiä koskevaan<br />
kysymykseen: ”Kysyt epäsuorasti kyydityksistä<br />
– no jaa kyllä minä olen vanha kyyditsijä mikäli<br />
se koskee yhteistä isänmaatamme – Isänmaan san-<br />
Kivirakennuksen ovi.<br />
(cat. 1738)<br />
Suksitehtailija<br />
Uudentuvan talo.<br />
95
Marianne Koskimies-Envall<br />
Pilvimuodostelmia 1931.<br />
(cat. 810)<br />
kareita minulla on ollut onni kyyditä – ei pettureita”<br />
91 (”Du frågar indirekt angående kärrande – nå<br />
tja en gammal kärrare är jag då det gäller vårt gemensamma<br />
fosterland – Fosterlandshjältar har jag<br />
haft lyckan att få kärra – och inga förrädare”).<br />
Keskeneräinen elämä, keskeneräinen taide<br />
Aktivistivuosien aatetoverin Aarno Karimon luonnehdinnan<br />
mukaan <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> oli mies ”jolle<br />
kohtalo oli jakanut melkoisen annoksen alkuvoimaa,<br />
suuret lahjat, hyvän värisilmän, alttiin sydämen<br />
hyvyyden ja rajattoman epäkäytännöllisyyden...<br />
Kalle ajatteli aina kaikki asiat suuresti<br />
ja monumentaalisesti... Valtavat aiheet ja kompositiot<br />
pyörivät aina hänen mielessään.” 92<br />
<strong>Bengts</strong> haki levottomasti aina uusia vaikutteita.<br />
Taiteilijan täyttäessä 50 vuotta – hän asui vielä<br />
Kristiinassa – hänestä oli laajahkot kirjoitukset<br />
Kristiinan Sanomissa ja Helsingin Sanomissa.<br />
Edvard Richterin kirjoittama artikkeli jälkimmäisessä<br />
lehdessä oli hyvinkin taiteilijaa arvostava.<br />
Siitä käy ilmi, ettei Richter ollut ilmeisesti<br />
nähnyt <strong>Bengts</strong>in teoksia vuoden 1915 Helsingin<br />
yksityisnäyttelyn jälkeen. Taiteilija oli näin<br />
jäänyt jotenkin tuntemattomaksi, koska oli sen<br />
jälkeen esiintynyt laajemmin vain maaseutukaupungeissa.<br />
Sen vuoksi Richter muisteli vielä<br />
<strong>Bengts</strong>in onnistunutta debyyttiä Helsingissä<br />
vuonna 1911: ”Varsinkin talonpoikaiselämää<br />
esittävät laatukuvamaiset sisustat, omalaatuiset<br />
maisemat ja karakteristiset muotokuvat saivat<br />
kiitosta osakseen. Hänen taiteensa oli tosiaan<br />
hyvin miehekästä, pontevaa ja rehellistä.” 93<br />
<strong>Bengts</strong>in myöhemmistä uravaiheista pääkaupungissa<br />
ei tunnuta tietävän juuri mitään.<br />
50-vuotispäivien tiimoilla Kristiinan Sanomien<br />
96
toimittajakin kiittelee <strong>Bengts</strong>in kansankuvauksia,<br />
mutta sen lisäksi myös hänen omaperäisyyttään:<br />
”Kansankuvaus onkin saanut erityisesti eteläpohjalaisessa<br />
muodossa <strong>Bengts</strong>istä omalaatuisen, tulisieluisen<br />
etevän esittäjän. Hänen interiöörinsä<br />
ovat parasta mitä kansallisella taiteellamme on<br />
nykyään osoitettavana... <strong>Bengts</strong> ei ole kulkenut<br />
virran mukana... Työn tulokset odottavat vain<br />
uutta aikaa tullakseen täydellisesti ymmärretyiksi...<br />
Hänen temperamenttinsa on niin rajua, tekniikkansa<br />
niin väkevän rohkeaa, värit niin voimakkaasti<br />
vaikuttavia, että kestää kauan, ennen<br />
kuin kykenee täysin tajuamaan sellaisen taiteen<br />
aikaansaannoksia.” 94<br />
Idealisti ja juuret maassa<br />
Piirrokset joita <strong>Bengts</strong>iltä on jäänyt melkoisesti,<br />
kertovat välittömimmin taiteilijan omalaatuisesta<br />
persoonasta. Niissä on tilapäistöitä, arjen tuoksinassa<br />
syntyneitä, puheen visualisointia, mielikuvituksen<br />
lentoa, muistumia nuoruuden Pohjanmaalta<br />
tai kirjallisuudesta tarttunutta aiheistoa tai<br />
arvoituksellisia juttuja, kuten SIKARATSASTUS (S. 98).<br />
Suuressa osassa jäljitetään kuitenkin jotain mielen<br />
pohjalla muhinutta rakennusideaa, esim. haetaan<br />
systemaattisesti hahmoa ateljeekodille, tarkentaen<br />
ideaa usein sisätiloihin asti. Piirustusten parhaissa<br />
tutustumme aivan omaa luokkaansa olevaan piirtäjään.<br />
Aina kun käsillä oli jonkinlaista jälkeä tuottavaa<br />
välinettä ja jotain ainesta jolle sen sai tarttumaan,<br />
syntyi kuvia, joissa viiva eli rajuna, tulisena,<br />
herkkänä, keskeneräisenä, leikkisänä, mutta ei koskaan<br />
kuivan akateemisena.<br />
Pesupaikka.<br />
(cat. 1126)<br />
veltimenvedoissa voi aavistaa taiteilijan tulisen käden<br />
liikeratoja, mutta kaikkinainen ahdistus – se<br />
mistä hän puhuu kirjeissään – puuttuu hänen kuvallisesta<br />
näkemyksestään. Hänen taiteensa välittää<br />
valontäyteisen, eletyn elämän kuvan.<br />
Kokonaiskuvaksi <strong>Bengts</strong>in taiteesta hahmottuu<br />
kiinnostus ihmisen muokkaamaan maisemaan –<br />
ja usein ihmisen kanssa – viljapelloilla ja puistoissa,<br />
laitumella ja satamassa, hautausmaalla ja veneessä,<br />
pyykkilaiturilla ja ylittämässä jokea, kadulla ja<br />
tietenkin sisällä kotiaskareissa. Öisten kaupunkija<br />
satama-aiheitten pehmeät valot kertovat ihmisten<br />
läsnäolosta myös pimeässä, alituisesta liikkumisesta,<br />
kulttuurin leviämisestä, ihmisen ja valon<br />
yhteen liittymisestä. Päinvastainen tendenssi tulee<br />
esiin töissä, joissa pimeiden sisätilojen yksinkertaiset<br />
tulen loisteet vievät ajatukset alkukantaisiin<br />
oloihin, valon syntyyn. Pyörteenomaisissa si-<br />
Tyttö ja kynttilä 1932.<br />
(cat. 857)<br />
97
Marianne Koskimies-Envall<br />
Mies syöttää hevosia laitumella, piirros.<br />
(cat. 1415)<br />
Nainen myrskyssä, piirros.<br />
(cat. 1416)<br />
Sikaratsastus, piirros.<br />
(cat. 1411)<br />
98
Idealisti ja juuret maassa<br />
Rantanäkymä, veneitä, akvarelli 1931.<br />
(cat. 839)<br />
99
Marianne Koskimies-Envall<br />
Koirakilpailu, piirros.<br />
NÄYTTELYT<br />
1901 Kuopio, yhteisnäyttely<br />
1902 Kuopio, yhteisnäyttely<br />
1903 Turku, Turun Taideyhdistys<br />
1908 Kiertonäyttely Lounais-Suomessa<br />
kolmessa paikassa yhdessä Otto<br />
Anderssonin kanssa<br />
1908 Helsinki, Ateneum,<br />
Taideteollisuusyhdistys<br />
1908 Helsinki, Suomen Käsityön Ystävät<br />
1909 Kiertonäyttely Lounais-Suomen<br />
rannikkopitäjissä (Kemiö, Västanfjärd,<br />
Parainen, Nauvo...)<br />
1909 Turku, Turun Taideyhdistys<br />
1909 Helsinki, Suomen Käsityön Ystävät<br />
1911 Helsinki, City-Pasaasi, I yksityisnäyttely<br />
1912 Turku, Turun Taidemuseo,<br />
yksityisnäyttely<br />
1913 Helsinki, Ateneum, Suomen Taiteilijain<br />
näyttely<br />
1914 Helsinki, Strindberg, Graafillisen taiteen<br />
näyttely<br />
1915 Turku, Turun Taideyhdistys<br />
1915 Jyväskylä, Seminaarin piirustussali,<br />
yksityisnäyttely<br />
1915 Helsinki, Strindberg, yksityisnäyttely<br />
1916 Jyväskylä, kaupungin kirjasto,<br />
yhteisnäyttely<br />
1919 Kuopio, kaupungintalo<br />
1920 Kristiina, Arbetets Vänner -yhdistys,<br />
yksityisnäyttely<br />
1920 Vaasa, Vaasan Taideyhdistys,<br />
kaupungintalo<br />
1920 Vaasa, kaupungintalon museosali,<br />
yksityisnäyttely<br />
1921 Jyväskylä, Kirjastotalo, Suomen<br />
Nuorisoliiton juhlanäyttely<br />
1922 Jyväskylä, Gummerus, CB ja J. Heiska<br />
1923 Kristiina, Suomalainen yhteiskoulu,<br />
yksityisnäyttely<br />
1923 Jyväskylä<br />
1924 Jyväskylä, Kunnallistalo<br />
1925 Jyväskylä, Kunnallistalo<br />
1925 Kristiina, Kristiinan Suomalainen Klubi<br />
1926 Jyväskylä, Kristilliset taidepäivät,<br />
seurakuntatalo, yhteisnäyttely<br />
1927 Jyväskylä, Kunnallistalo, yksityisnäyttely<br />
1929 Helsinki, Taidesalonki, yksityisnäyttely<br />
1929 Savonlinna, Taideyhdistys<br />
1930 Jyväskylä, Toritalo<br />
1932 Jyväskylä, Kunnallistalo, yhteisnäyttely<br />
1932 Jyväskylä, Toritalo, yksityisnäyttely<br />
1935 Helsinki, Messuhalli, Kalevalan<br />
riemujuhlanäyttely<br />
1949 Kristiina<br />
1950 Lahti, Lahden taidemuseo<br />
1951 Jyväskylä<br />
1956 Jyväskylä<br />
1963 Kristiina<br />
1966 Närpiö<br />
1973 Tampere, Tampereen jugend,<br />
arkkitehtuuripiirroksia<br />
1976 Jyväskylä, Alvar Aalto –museo, CB:n<br />
100-vuotisnäyttely<br />
1977 Jyväskylä, Alvar Aalto –museo, Suomen<br />
itsenäisyyden 60-vuotisnäyttely<br />
1979 Seinäjoki<br />
1979 Närpiö<br />
1981 Närpiö, virastotalo<br />
1984 Jyväskylä, Alvar Aalto –museo,<br />
Maailmannavan elämää<br />
1984 Keski-Suomen museo, Keski-Suomen<br />
vanhat maalarit<br />
1984 Keuruun taidemuseo, Keskisuomalainen<br />
idylli<br />
1986 Närpiö, ammattikoulu<br />
1992 Keski-Suomen museo, Keski-Suomen<br />
Säästöpankin kokoelmat<br />
1995 Kristiina, Spectra, CB:n ja Thure<br />
Sundellin muistonäyttely<br />
2000 Saarijärven museo, <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>, Jonas<br />
Heiska ja Urho Lehtinen<br />
2002 Jyväskylä, Kuokkalan kartano<br />
2002 Jyväskylä, Jyväskylän taidemuseo, Mistä<br />
taide on kotoisin?<br />
2006 Vaasa, Pohjanmaan museo<br />
2007 Tampere, Tampereen taidemuseo<br />
100
Idealisti ja juuret maassa<br />
LÄHTEET<br />
Suullisia tietoja: Antti <strong>Bengts</strong>, Jyväskylä.<br />
Painamattomat:<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> arkisto, Jyväskylä, Antti <strong>Bengts</strong> (CBA)<br />
Kirjeitä, lehtileikkeitä, muistiinpanoja, kuva-aineistoa,<br />
teoskortisto, teoksia (öljytöitä, piirroksia,<br />
akvarelleja, pastelleja jne.), luonnoskirjoja,<br />
näyttelyluetteloita, kirjeitä<br />
John Nylanderin kirje CB:lle 20.12.1930.<br />
Gallen-Kallelan museo, Espoo (GKM)<br />
Mary Gallénin kirje AGK:lle 3.7.1899.<br />
Jean Sibeliuksen kirje AGK:lle, ei päiväystä.<br />
Victor Westerholmin kirje AGK:lle 26.5.1899.<br />
AGK:n postikortti Karl Slöörille 29.6.1899.<br />
Åbo Akademi<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in kirjeet John Nylanderille<br />
CB:n kirje Victor Westerholmille 23.4.1899.<br />
Valtion taidemuseon keskusarkiston sanomalehtiarkisto<br />
Tuomaala, Seija, <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in maalaustaide. Pro<br />
gradu –tutkielma. Jyväskylän yliopisto / Taidehistorian<br />
laitos 1990 (päälähde).<br />
Painetut:<br />
Aaltonen, Esko, Gallen-Kallelan työt. Uusi Suomi<br />
21.3.1935.<br />
Aaltonen, Esko, 1935. Kaksi itsenäisyysmiestä ja taiteilijaa.<br />
Gallén-Kallelan ja hänen tulisieluisen<br />
aseenkantajansa <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in ajatuksia ja töitä.<br />
Hakkapeliitta Juhlanumero 1925-1935.<br />
28.3.1935.<br />
Aaltonen, Esko, 1949. Savupirtti; Tynkkynen, Vilho,<br />
Vihreät liput. Nuorisoseuralukemisto. Suomen<br />
Nuorison liitto r.y., Porvoo.<br />
A.B., Målarsläkten <strong>Bengts</strong> i Närpes. Kaskö Tidning<br />
20.3.1957.<br />
A. G-s, Salon Strindberg. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> utställning i<br />
morgon öppen sista dagen. Hufvudstadsbladet<br />
23.11. 1915.<br />
A.M.T., Två konstutställningar. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> – J. K.<br />
Kyyhkynen. Hufvudstadsbladet 12.12.1911.<br />
Anero, Eeva, 1986. Tammerkoski 7/86.<br />
B., Närpes kyrka som minnesmärke. Kaskö Tidning<br />
15.3.1933.<br />
<strong>Bengts</strong>, Antti, 1976. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1876-1934. Näyttelyluettelo<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 100-vuotisnäyttely 4.4.-<br />
25.4.1976 Alvar Aalto -museo Jyväskylä.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 50-vuotias. Kristiinan Sanomat 30.3.<br />
1926.<br />
E.A. [Esko Aaltonen], Mestarin oppilaana. Piirteitä<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in elämästä. Uusi Suomi 7.5.<br />
1939.<br />
Ehrström, Eric O.W., 1932. Gallénin kahden maalauksen<br />
syntyvaiheet. Kalevalaseuran vuosikirja<br />
12. Porvoo.<br />
E.R-r [Edvard Richter], <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in taidenäyttely.<br />
Helsingin Sanomat 10.12.1911.<br />
E.R-r [Edvard Richter], Graafillisen taiteen näyttely.<br />
Helsingin Sanomat 10.12.1914.<br />
E.R-r [Edvard Richter], Maalausnäyttelyjä. Matti<br />
V. Jussari. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>. Helsingin Sanomat<br />
20.4.1929.<br />
Ferdinand [Weikko Ferdinand Puro] <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in<br />
näyttely. Turun Sanomat 27.1.1912.<br />
Finska Konstföreningens matrikel för 1898 med två<br />
planscher. 1899. Finska Konstföreningens matrikel<br />
1882-1899. Helsingfors.<br />
Gallen-Kallela, Kirsti, 1967. Isäni Akseli Gallen-Kallela.<br />
II osa: Elämää isän mukana. WSOY Porvoo.<br />
Gallen-Kallela Kovalan aitassa. Suomen Kuvalehti<br />
25.2.1939.<br />
Hästesko, Elsa [Elsa Heporauta], Pyrkijä 1923.<br />
Ilmonen, Anneli, (1973) 1. Joseph Alanen. Tampereen<br />
Jugend –näyttelyluettelo. Tampereen Taidemuseo<br />
7.10.-28.11.1973.<br />
Ilmonen, Anneli, (1973) 2. Kuvataide. Tampereen<br />
Jugend –näyttelyluettelo. Tampereen Taidemuseo<br />
7.10.-28.11.1973.<br />
Jylhä, Rakel, <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> – savupirttien maalari.<br />
Keskisuomalainen 13.12.1959.<br />
Kalle Löytänän haastattelu. Aamulehti 30.11. 1930.<br />
Karimo, Aarno, 1936. Miehiä ja miehenalkuja. Porvoo.<br />
Kivinen, Paula, (1973). Arkkitehtuuri. Tampereen<br />
Jugend –näyttelyluettelo. Tampereen Taidemuseo<br />
7.10.-28.11.1973.<br />
Kivinen, Paula, 1982. Tampereen jugend. Arkkitehtuuri<br />
– taideteollisuus. Keuruu.<br />
101
Marianne Koskimies-Envall<br />
K. L., C. <strong>Bengts</strong>’in taidenäyttely (Citypasaasin Mobiliassa).<br />
Uusi Suomi 17.12.1911.<br />
Klinge, Matti, 1999. Suomen sinivalkoiset värit.<br />
Kansallisten ja muidenkin symbolien vaiheista<br />
ja merkityksestä. Otava.<br />
Kolkkala, Väinö, Kumpulassa <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>iä tapaamassa.<br />
Hänen uusin työnsä, Kivijärven kirkon<br />
alttaritaulu. Helsingin Sanomat 7.6.1931.<br />
Kolkkala, Väinö, <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> aktivistina ja voimaliittolaisena.<br />
Keskisuomalainen 13.10.1934.<br />
Kolkkala, Väinö, Taipaleella tapaamiani 1948.<br />
Lbg, <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> utställning. Åbo Underrättelser<br />
6.1.1912.<br />
Liipola, Yrjö, 1956. Vaellusvuosiltani. Porvoo.<br />
Lindström, Fredr. J., 1916. Syyskauden taidenäyttelyt.<br />
Valvoja.<br />
Litteratur, konst och konstnärer. Hufvudstadsbladet<br />
2.9.1901.<br />
L.W. [Ludvig Wennervirta], Strindbergin taidesali.<br />
Uusi Suomi 19.11.1915.<br />
[–o], Gummeruksen taidenäyttely. Keskisuomalainen<br />
20.12.1922.<br />
O. A. [Otto Andersson], Hembygdsteckningarna<br />
på <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>’ utställning. Åbo Underrättelser<br />
14.1.1912.<br />
Okkonen, Onni, 1961. A. Gallen-Kallela. Elämä ja<br />
taide. Porvoo.<br />
Parmanen, Eino I., 1939. Taistelujen kirja III. Kuvauksia<br />
itsenäisyystaistelumme vaiheista sortovuosina.<br />
Porvoo.<br />
Ruuttula, Juha-Ville, Kovalan maisematolivat aikoinaan<br />
taiteilijoiden suosiossa. Keskisuomalainen<br />
22.5.1996.<br />
Simpanen, Marjo-Riitta, 1994. Kuvataiteilijoiden<br />
Keski-Suomi. Maailmannavan elämää. Keski-<br />
Suomen merkitys suomenkielisen kansallisen<br />
kulttuurin ja taiteen muotoutumisessa vuosina<br />
1880-1917. Toim. Marketta Mäkinen. Suomalaisen<br />
Kirjallisuuden Seura Helsinki Jyväskylä.<br />
Tirranen, Hertta, 1950. Suomen taiteilijoita Juho<br />
Rissasesta Jussi Mäntyseen. WSOY Porvoo.<br />
Valkonen, Markku, Maalari jota historia ei ottanut<br />
siivilleen. Helsingin Sanomat 25.4.1976.<br />
Valkonen, Olli, 1973. Maalaustaiteen murros 1908-<br />
1914. Uudet suuntaukset maalaustaiteessa, taidearvostelussa<br />
ja taidekirjoittelussa. Jyväskylän<br />
yliopisto. Jyväskylä.<br />
Valkonen, Olli, 1985. Värin ja muodon murros<br />
1908-1932. Suomen taide. Murroskausi. Suomen<br />
ja maailman taide 4. Porvoo.<br />
Vallgren, Viivi, 1949. Sydämeni kirja. Elämän muistelmia.<br />
Porvoo.<br />
Veräjän Mikko, Savupirttikulttuurin anti taiteellemme.<br />
Nykyisen taiteen suunta. Pohjanmaa ja taide.<br />
Vaasa 18.3.1933.<br />
Taiteilija seisoo savupiipun päällä,<br />
akvarelli, tussi.<br />
(cat. 1241)<br />
102
Idealisti ja juuret maassa<br />
Lampaita kedolla, pastelli 1924.<br />
(cat. 574)<br />
VIITTEET<br />
1<br />
John Nylanderin kirje CB:lle 20.12.1930. CBA.<br />
2<br />
Aaltonen, Esko, Gallen-Kallelan työt, Uusi Suomi<br />
21.3.1935.<br />
3<br />
Kantaisä Johan Mattson (vaimo: Kajsa Hendriksdotter<br />
Sax) muutti Öster Yttermarkiin <strong>Bengts</strong>-nimiseen taloon<br />
1777 ja osti talon 1782 itselleen (suullinen tieto: Antti<br />
<strong>Bengts</strong>).<br />
4<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in muistiinpanot. CBA.<br />
5<br />
A.B., Målarsläkten <strong>Bengts</strong> i Närpes, Kaskö Tidning 20.3.<br />
1957.<br />
6<br />
Hästesko [Heporauta] 1923.<br />
7<br />
Tirranen 1950, 91.<br />
8<br />
E.A. [Esko Aaltonen], Mestarin oppilaana, Uusi Suomi<br />
7.5.1939.<br />
9<br />
E.A. [Esko Aaltonen], Mestarin oppilaana, Uusi Suomi<br />
7.5.1939.<br />
10<br />
Tirranen 1950, 91; A.B., Målarsläkten <strong>Bengts</strong> i Närpes.<br />
Kaskö Tidning 20.3.1957. – Lähteissä on pientä ristiriitaa<br />
koskien Viktor Dahlbergin neuvoa.<br />
11<br />
Tirranen 1950, 89; E.A. [Esko Aaltonen], Mestarin oppilaana,<br />
Uusi Suomi 7.5.1939. – CB on siirretty alkeisluokalta<br />
antiikkiluokalle syksyllä 1897 (Finska Konstföreningens<br />
matrikel 1882-1899, 27-29).<br />
12<br />
CB:n muistiinpanot. CBA.<br />
13<br />
<strong>Bengts</strong> 1976, näyttelyluettelo.<br />
– Tämän artikkelin päälähteinä on käytetty Seija Tuomaalan<br />
pro gradu –tutkielmaa <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in maalaustaide (Jyväskylän<br />
yliopisto 1990), Antti <strong>Bengts</strong>in isoisäänsä koskevaa<br />
arkistoa ja hänen suullisia tietojaan. Lähdeviitteitä<br />
on merkitty vain tärkeimpiin kohtiin. Joitakin Tuomaalan<br />
lähdeviitteitä on käytetty näkemättä alkuperäistä lähdettä.<br />
Tällöin viite sisältää tiedon myös Tuomaalan tutkimuksen<br />
ao. kohdasta.<br />
14<br />
Victor Westerholmin kirje A. Gallen-Kallelalle 26.5.1899.<br />
GKM. (Tuomaala 1990, 8).<br />
15<br />
CB:n kirje Victor Westerholmille 23.4.1899. ÅA; Victor<br />
Westerholmin kirje A. Gallen-Kallelalle 26.5.1899. GKM<br />
(Tuomaala 1990, 8); CB:n muistiinpanot. CBA.<br />
16<br />
A. Gallen-Kallelan postikortti Karl Slöörille 23.6.1899.<br />
GKM. (Pitäisikö päivämäärä olla 29.6.? Tuomaala 1990,<br />
9).<br />
17<br />
CB:n muistiinpanot. CBA.<br />
18<br />
Mary Gallénin kirje A. Gallen-Kallelalle 3.7.1899. GKM.<br />
(Tuomaala 1990, 9).<br />
19<br />
Gallen-Kallela, Kirsti 1967, 206-207. – Kirsti GK kertoo,<br />
että kyse olisi ollut muutosta Niittysen taloon.<br />
20<br />
Jean Sibeliuksen kirje A. Gallen-Kallelalle, ei päiväystä.<br />
GKM. (Tuomaala 1990, 10).<br />
21<br />
Keväällä 1901 CB sanoutui irti Renlundin kuukausituesta.<br />
Hän ei halunnut elää toisen kustannuksella (CB:n<br />
muistiinpanot. CBA).<br />
22<br />
CB:n muistiinpanot. CBA.<br />
23<br />
CB sai Gallénin freskojen maalauksesta ”taideteollisuushallitukselta”<br />
(”Industri styrelsen”) 1000 mk. (CB:n muistiinpanot.<br />
CBA).<br />
24<br />
CB:n muistiinpanot. CBA.<br />
25<br />
CB:n muistiinpanot. CBA.<br />
26<br />
Tirranen 1950, 92.<br />
27<br />
CB:n muistiinpanot. CBA.<br />
28<br />
CB:n muistiinpanot. CBA. – Samana syksynä oli Kuopi-<br />
103
Marianne Koskimies-Envall<br />
ossa vielä kuopiolaisten taiteilijoiden yhteisnäyttely, johon<br />
CB otti osaa (Litteratur, konst och konstnärer. Hufvudstadsbladet<br />
2.9.1901).<br />
29<br />
Liipola 1956, 37-38.<br />
30<br />
CB:n muistiinpanot. CBA.<br />
31<br />
Vallgren 1949, 142-143.<br />
32<br />
Ilmonen (1973) 2, ei sivunumeroa ( 3. sivu).<br />
33<br />
CB:n muistiinpanot. CBA.<br />
34<br />
Anero 1986.<br />
35<br />
CB:n muistiinpanot. CBA.<br />
36<br />
Parmanen 1939, 138-140; CB:n muistiinpanot; piirustuksia<br />
Raddonista. CBA.<br />
37<br />
Kivinen 1982, 128-129; Kivinen (1973), ei sivunumerointia;<br />
Antti <strong>Bengts</strong>in tiedonanto. – Tytöllä on kädet<br />
samalla tavoin taivasta kohti kuin Gallen-Kallelan AD<br />
ASTRAN tytöllä.<br />
38<br />
Anero 1986.<br />
39<br />
Ilmonen (1973) 1, ei sivunumerointia.<br />
40<br />
CB:n muistiinpanot. CBA; Karimo 1936, 30-31, 33-45;<br />
Parmanen 1941,124-128 (Tuomaala 1990, 22); Kolkkala<br />
1934.<br />
41<br />
Karimo 1936, 41.<br />
42<br />
Valkonen 1973, 67.<br />
43<br />
E.R-r [Edvard Richter], <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in taidenäyttely. Helsingin<br />
Sanomat 10.12.1911.<br />
44<br />
A.M.T., Två konstutställningar. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> – J. K. Kyyhkynen.<br />
Hufvudstadsbladet 12.12.1911.<br />
45<br />
K.L., C. <strong>Bengts</strong>’in näyttely (Citypasaasin Mobiliassa).<br />
Uusi Suomi 17.12.1911.<br />
46<br />
Lbg, <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> utställning. Åbo Underrättelser 6.1.1912.<br />
47<br />
Ferdinand [Weikko Ferdinand Puro], <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in näyttely.<br />
Turun Sanomat 27.1.1912.<br />
48<br />
E. R-er. [Edvard Richter], Graafillisen taiteen näyttely.<br />
Helsingin Sanomat 10.12.1914.<br />
49<br />
A. G-s, <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> utställning i morgon öppen sista dagen.<br />
Salon Strindberg. Hufvudstadsbladet 23.11.1915.<br />
50<br />
L. W. [Ludvig Wennervirta], Strindbergin taidesali. Uusi<br />
Suomi 19.11.1915.<br />
51<br />
Lindström 1916, 44.<br />
52<br />
Aaltonen 1935, 454.<br />
53<br />
Tirranen 1950, 98.<br />
54<br />
[–o], Gummeruksen taidenäyttely. Keskisuomalainen<br />
20.12.1922.<br />
55<br />
Rakel Jylhä, <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> – savupirttien maalari. Keskisuomalainen<br />
13.12.1959.<br />
56<br />
O. A. [Otto Andersson], Hembygdsteckningarna på <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong>’ utställning. Åbo Underrättelser 14.1.1912.<br />
57<br />
Tirranen 1950, 95.<br />
58<br />
Veräjän Mikko, Savupirttikulttuurin anti taiteellemme.<br />
Nykyisen taiteen suunta. Pohjanmaa ja taide. Vaasa<br />
18.3.1933.<br />
59<br />
Rakel Jylhä, <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> – savupirttien maalari. Keskisuomalainen<br />
13.12.1959.<br />
60<br />
CB:n kirje kotiväelle (sukulaiselle Närpiöön?) Kumpula<br />
16.3.1931. CBA.<br />
61<br />
Gallen-Kallelan sähke Bengstsille 30.6.1926: ”Behöver<br />
omedelbart eder hjälp vid freskomålning nationalmuseum<br />
för fem månader telegrafera svar betalt Gallen Kallela”;<br />
suullisia tietoja Antti <strong>Bengts</strong>.<br />
62<br />
Kovalan ajasta ks. Okkonen 1961, 868-870.<br />
63<br />
Juha-Ville Ruuttula, Kovalan maisematolivat aikoinaan<br />
taiteilijoiden suosiossa. Keskisuomalainen 22.5.1996.<br />
64<br />
Gallen-Kallela Kovalan aitassa. Suomen Kuvalehti 25.2.<br />
1939, s. 300-302.<br />
65<br />
CB:n kirje John W. Nylanderille Kumpula 28.12.1927.<br />
ÅA (kopio CBA).<br />
66<br />
[E.R-r] Edvard Richter, <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in näyttely. HS<br />
20.4.1929.<br />
67<br />
Kolkkala, Väinö, Taipaleella tapaamiani<br />
68<br />
CB:n kirje Mary Gallen-Kallelalle Kumpula 13.3.1931.<br />
CBA.<br />
69<br />
Albert Gebhardin kirje CB:n omaisille Helsinki 13.10.<br />
1934. CBA.<br />
70<br />
Kolkkala, Väinö, Taipaleelta tapaamiani<br />
71<br />
Karimo 1936, 27.<br />
72<br />
Kolkkala, Väinö, Kumpulassa <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>iä tapaamassa.<br />
Hänen uusin työnsä, Kivijärven kirkon alttaritaulu. Helsingin<br />
Sanomat 7.6.1931.<br />
73<br />
CB:n kirje John W. Nylanderille Kumpula 24.12.1933.<br />
ÅA (kirjekopio CBA).<br />
74<br />
John W. Nylanderin kirje CB:lle Oslo 19.12.1933. CBA.<br />
75<br />
CB:n kirje Gabriel Nikanderille<br />
76<br />
Aaltonen 1935, 454.<br />
77<br />
CB:n kirje osoitettu kunnan päättäjälle (”välaktade kommunalman”)<br />
Kumpula 12.4.1933. ÅA.<br />
78<br />
CB:n kirje Kumpula 14.11.1930. ÅA<br />
79<br />
B., Närpes kyrka som minnesmärke. Kaskö Tidning<br />
15.3.1933.<br />
80<br />
Akseli Gallen-Kallelan kirje CB:lle Korpilahden Kovalasta<br />
28.7. 1928. (Kopio CBA).<br />
81<br />
Kolkkala, Väinö, Kumpulassa <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>iä tapaamassa.<br />
Hänen uusin työnsä, Kivijärven kirkon alttaritaulu. Helsingin<br />
Sanomat 7.6.1931.<br />
82<br />
Klinge 1999, 241.<br />
83<br />
CB:n kirje Oscar <strong>Bengts</strong>ille Kristiina 21.1.1926. CBA.<br />
84<br />
CB:n kirje kotiväelle (?) Kumpula 16.3.1931. CBA.<br />
85<br />
CB:n kirje Oscar <strong>Bengts</strong>ille Kristiina 21.1.1926. CBA.<br />
86<br />
CB:n kirje John W. Nylanderille jouluna 1932. CBA. –<br />
Kertomukset leijonalipun viemisestä ja salakuljetusseikkailusta.<br />
87<br />
CB:n kirje John W. Nylanderille (?) Kumpula 2.11.1929.<br />
CBA.<br />
88<br />
CB:n kirje Oscar <strong>Bengts</strong>ille Kristiina 21.1.1926. CBA.<br />
89<br />
CB:n kirje Oscar <strong>Bengts</strong>ille Kumpula 1920-luvulla. CBA.<br />
90<br />
CB:n kirje Oscar <strong>Bengts</strong>ille Kristiina 21.1.1926. CBA.<br />
91<br />
CB:n kirje John W. Nylanderille 14.11.1930. CBA.<br />
92<br />
Karimo 1936, 28-29.<br />
93<br />
[E. R-r] Edvard Richter, Helsingin Sanomat 2.4.1926.<br />
94<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 50-vuotias. Kristiinan Sanomat 30.3.1926.<br />
104
Idealisti ja juuret maassa<br />
”Tvärviggen” (”Vastarannan kiiski”).<br />
(cat. 1231)<br />
105
Marianne Koskimies-Envall<br />
Voinkirnuaja 1917.<br />
(cat. 320)<br />
Juhannustulet 1930.<br />
(cat. 792)<br />
Saunassa n. 1916–1918.<br />
(cat. 377)<br />
106
Idealisti ja juuret maassa<br />
Peräläjoelta Teuvalta 1919.<br />
(cat. 358)<br />
107<br />
Kortteen keruuta<br />
Jurvanjärvellä n. 1923.<br />
(cat. 518)
Marianne Koskimies-Envall<br />
Kristiinankaupunki<br />
iltavalaistuksessa n. 1924.<br />
(cat. 580)<br />
Puita Skatalta,<br />
pastelli 1920.<br />
(cat. 422)<br />
108
Idealisti ja juuret maassa<br />
Kovalan aittoja 1928.<br />
(cat. 702)<br />
Tavaranjakelua kaupungissa 1907.<br />
(cat. 111)<br />
109
Antti <strong>Bengts</strong><br />
Perhekuva Tapanilan (Mosabacka) ajalta 1911-12. Vas. Eero, Erika, Liisa ja <strong>Carl</strong>.<br />
110
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
Muistikuvia ja tallennettua <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong>istä ihmisenä<br />
ANTTI BENGTS<br />
AITO IHMINEN<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> oli ihmisenä alkuvoimainen ja lapsenomaisen<br />
aito. Hän ei näytellyt parempaa kuin<br />
oli eikä mielistellyt ketään, vaan oli aina oma itsensä<br />
ja veti huomion puoleensa välittömällä olemuksellaan.<br />
Hänelle ei merkinnyt mitään, oliko<br />
henkilö rikas vai köyhä, johtaja vai työmies, kun<br />
vain asianomainen oli vilpitön. ”Suomalaisen pittä<br />
olla rehellinen”, hänellä oli tapana sanoa, se oli<br />
hänen idealismiaan. Epärehellisyyttä hän ei sietänyt<br />
vähimmässäkään määrässä. Hän puhui suoraan,<br />
mitä ajatteli ja sen johdosta sai joskus osakseen<br />
ymmärtämätöntä vastustusta.<br />
VAKAUMUS<br />
<strong>Bengts</strong>in eettis-moraalisesti korkeatasoinen elämäfilosofia<br />
oli lähtöisin hänen uskonnollisesta<br />
kodistaan. Hän toteutti kristillisyyttään käytännön<br />
elämässään ja taiteessaan. Uskonasioista hän<br />
ei kuitenkaan juuri puhunut. Eräälle ystävälleen<br />
hän kirjoitti: ”Oi – Suuri, jospa ymmärtäisimme<br />
kaikessa hiljaisuudessa olla nöyriä ja kiitollisia –<br />
... Mutta nautiskelemme helposti siitä että olemme<br />
parempia kuin muut ja unohdamme helposti velvollisuutemme.”<br />
1 (”O – store om vi förstode att i<br />
all stillhet vara ödmjuka och tacksamma – ... Men<br />
vi njuter så lätt av att vara bättre enn andra och<br />
glömmer så lätt våra plickter...”) Suhdettaan kirkkoon<br />
Kalle <strong>Bengts</strong> selvitti ystävälleen John Nylanderille:<br />
”Aina on minulla ollut ajatuksena, että<br />
kirkon on oltava se, jolle rakennamme ja jota kannamme<br />
mukanamme.” 2 (”Jag har altid haft en tanke<br />
som är och för blir framåt att kyrkan måst vara<br />
den som vi bygger och bar (bor?) i kring ”).”Jumala,<br />
kirkko ja isänmaa ovat yksi ja sama asia, sillä me<br />
emme ole kahden valtion rajalla, vaan kahden<br />
maailman, lyhyesti sanoen kahden ikuisuuden välissä,<br />
toinen on tappava ja toinen elämää antava.” 3<br />
(”Gud kyrkan fosterlandet ett, för vi äro på gränsen<br />
ej mellan två riken utan mellan två världar snart<br />
sagt två evigheter en dödande och en lifgifvande”)<br />
Kaikkein tärkein asia <strong>Bengts</strong>ille perheyhteisön<br />
ulkopuolella oli itsenäinen Suomi. Jo vuosisadan<br />
vaihteessa Pariisissa ollessaan asia askarrutti hänen<br />
mieltään, mutta kun hän kertoi siitä tovereilleen,<br />
hänet leimattiin hulluksi. Hän vaikenikin<br />
siinä yhteisössä asiasta. Mutta itsenäisyys ja<br />
suomalaisuus olivat ne asiat, jotka toistuivat jatkuvasti<br />
hänen puheessaan ja kirjeissä ystäville.<br />
KUIN TULIVUORI<br />
Kalle <strong>Bengts</strong> oli hyvin kiivasluonteinen. Se oli<br />
verenperintöä äidin puolelta. Kallen purkaukset<br />
tapahtuivat tulisina: hänen silmänsä leiskuivat ja<br />
ääni oli kuin ukkosen jyrinä. Sitä kesti hetken ja<br />
sitten kaikki oli ennallaan. Jutellessaan hän innostui<br />
usein sanojensa vakuudeksi paukauttamaan<br />
ison nyrkkinsä pöytään.<br />
Kiroaminen – ”pärkkele”-sana – kuului Kalle<br />
<strong>Bengts</strong>in luonnekuvaan. Sillä hän avasi usein sa-<br />
111
Antti <strong>Bengts</strong><br />
Akseli Gallen-Kallelan<br />
karikatyyri <strong>Bengts</strong>istä<br />
Korpilahdella 1928.<br />
kä!” Silloin heidät päästettiin Seurahuoneen vieraiden<br />
joukkoon.<br />
Virossa <strong>Bengts</strong> oli joutua huijauksen kohteeksi.<br />
Vossikkakyydityksestä häneltä yritettiin saada<br />
normaalia kovempi taksa. Huomatessaan asian<br />
<strong>Bengts</strong> karjaisi: ”Pärkkele, minä olla härmä. Minä<br />
otta veri ulos”. Taksa putosi hetkessä.<br />
Erika-rouva on kertonut tapauksen Kallen tulisesta<br />
käyttäytymisestä. ”Meille tuli kerran käymään<br />
U.U. Seppä, joka oli Kristiinan Suomalaisen<br />
Yhteiskoulun rehtori. Kalle maalaili parhaillaan<br />
Liisasta ja Eerosta kuvaa. Rehtori Seppä toi<br />
tiedon, ettei Kalle ollut saanut anomaansa Kordelinin<br />
apurahaa. Sen kuultuaan Kalle vetäisi<br />
palettiveitsellään maalauskankaan kahtia ylhäältä<br />
alas ja jysäytti jalallaan lattiaan. Hetken kuluttua<br />
Seppä virkkoi: ’Kyllä minä ihailen Sinua Erika,<br />
kuinka sinä voit olla noin rauhallinen, kun<br />
tuo Kalle on niin tulinen.’ ”<br />
PYHÄ KOTI<br />
naisen arkkunsa tai suuttumuksensa, jos jokin asia<br />
ei mennyt kohdalleen. Hän lausui sen kuten<br />
muutkin sanat, mutta painottaen tilanteen mukaan.<br />
Kiroaminen ei kohdistunut henkilöön, vaan<br />
yleensä käsiteltävään asiaan ja siitä muodostui<br />
<strong>Bengts</strong>in tavaramerkki. Vieraista tällainen kiroilu<br />
oudoksutti, mutta hänet tunteneissa tapa aiheutti<br />
vain hilpeyttä.<br />
Tulivuori saattoi purkautua missä tahansa.<br />
Hugo-serkku ja Kalle olivat maalaamassa ”Bondbröllop”-kulisseja<br />
(1907-1908) Helsingin Seurahuoneella.<br />
He olivat tehneet pitkää päivää syömättä.<br />
Hugo oli aina hyvin pukeutunut; hänellä<br />
oli paita ja kravatti. Kalle oli kuten aina vapaasti<br />
paitasillaan, hihat ylhäällä. Kalle oli ilmaissut<br />
jollekin henkilökuntaan kuuluvalle, että<br />
he haluaisivat syödä. Heille sanottiin, ettei se<br />
käy, kun ovat sillä tavalla pukeutuneet! Siitä<br />
Kalle oli kimpaantunut ja tapansa mukaan sanonut<br />
kovalla äänellä uudelleen: ”Meillä on näl-<br />
Koti-sana merkitsi Kalle <strong>Bengts</strong>ille enemmän<br />
kuin pelkkää yhteiskunnan alkusolua. Siihen liittyi<br />
pyhyys. Se oli rauhan tyyssija, jota hän kuvasi<br />
taiteessaan eri muodoissa. Vaimo Erika on kertonut:<br />
”Jos Kalle kiroili, tapahtui se aivan huomaamattomasti.<br />
Kerran hän sanoi jotain Bertalle,<br />
apulaiselle, mainiten samalla kirosanan. Minä<br />
huomautin siitä, ja Kalle vain tuumasi sanoen:<br />
’Se on Raamatussakin!’ Minä joskus moitin Kallea<br />
rahankäytöstä, kun hän menetteli ajattelematta<br />
meidän suutamme. Ei siitä koskaan riitaa syntynyt,<br />
ei ainakaan Kallen kautta.”<br />
Taiteilijan poika Eero kertoo: ”Meillä oli normaali<br />
koti. Äiti teki omat tehtävänsä. Isä ei puhunut<br />
työskennellessään varsinkaan, jos hän oli inspiraation<br />
vallassa. Tupakka oli se mistä isä ei voinut<br />
olla erossa. Hän pystyi olemaan ruuatta ja<br />
juomatta, mutta ei ilman tupakkaa. Jos isän mieltä<br />
ei painanut vekselien lankeamiset tai muut huolet,<br />
hän puhui paljon ja taukoamatta. Asiaa oli<br />
112
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
huokaili. Isä ei komennellut koskaan. Hän kasvatti<br />
esimerkillään. Käyttäytymisrajat selvisivät<br />
luonnostaan. Meillä ei jännitetty, paitsi, jos oli<br />
tulossa vieraita, niin äiti oli tietenkin huolissaan<br />
tarjoilusta. Ei ollut epätavallista, että ruokaa ei<br />
ollut tarpeeksi. Joskus rahat olivat niin lopussa!” 4<br />
Pyhä hetki -reliefi,<br />
mahonki 1926 .<br />
(cat. 1812)<br />
NE VEKSELIT<br />
laidasta laitaan. Mutta, koskaan hän ei puhunut<br />
puhumisen takia. Hänellä oli aina sanottavaa.<br />
Joskus isä oli iloisella päällä ja leikkisä. Se tapahtui<br />
monesti lähisukulaisten seurassa. Isä ei sulattanut<br />
mitään joutavien tai tavanomaisuuksien<br />
latelemista. Hän vihasi rivouksia ja kaksimielisyyksiä.<br />
Näissä tapauksissa hän pani ihmiset heti<br />
eri kastiin. Joskus isä oli kuin paniikissa, kun asiat<br />
eivät menneet eteenpäin. Joko oli vekselit<br />
erääntymässä tai jostain syystä ei inspiraatio purrut,<br />
silloin hän käveli, pössytteli paperossiaan ja<br />
Taloudellisissa asioissa <strong>Bengts</strong> oli enemmän kuin<br />
epäkäytännöllinen. Jos hän tarvitsi jotain, niin<br />
hän osti usein yli oman tarpeen. Talon Kalle<br />
<strong>Bengts</strong> osti mieluimmin velaksi kuin suostui<br />
vuokralaiseksi. Hän halusi olla vapaa ja herra talossaan.<br />
Hän tuli itse usein autettavaan tilaan<br />
auttaessaan puutteessa olevia viimeisillä rahoillaan.<br />
Sitten tuli asiaa pankinjohtajalle ja tarvittiin<br />
nimiä vekseleihin.<br />
NUORUUDEN VAELLUSVUOSILTA<br />
Kalle <strong>Bengts</strong> lähti kolmen opiskeluvuoden jälkeen<br />
asevelvolliseksi keväällä 1898. Sen jälkeen hän ei<br />
palannut enää Turun piirustuskouluun. Sitä hän<br />
myöhemmin katui. Aikaisemmin hän oli yrittänyt<br />
Tukholman Taideakatemiaan tuloksetta. Hän<br />
joutui jättämään haaveet myös arkkitehdiksi opiskelusta.<br />
Sen esti varojen puute.<br />
113
Antti <strong>Bengts</strong><br />
Kalle kengittää<br />
”Prinssi”-hevosta<br />
Peninkylässä<br />
Karijoella.<br />
Ei ole minkäänlaista tietoa<br />
siitä, miten Kalle <strong>Bengts</strong><br />
löysi tiensä keväällä 1899<br />
Mommilan kartanoon. Siitä<br />
on kertonut Gösta von<br />
Schantzin tytär Eva von<br />
Schantz-Olsen: ”Kalle<br />
<strong>Bengts</strong> oli käynyt rovastin<br />
luona kysymässä työtä. Siellä<br />
hän oli yötä ja oli selvittänyt<br />
osaavansa tehdä maataloon<br />
kuuluvia hommia.<br />
Rovasti neuvoi <strong>Bengts</strong>in<br />
eteenpäin, Mommilaan,<br />
sieltä löytyy tekemistä. Tulija<br />
asteli koivukujaa pitkin. Hän oli kuin Väinämöinen,<br />
tuohikontti selässä toisella olkapäällä,<br />
valkoinen nyytti ja toisessa kädessä kengät ja keppi.<br />
Yksi sisaristani sanoi tulijasta ’En rövare’. Vieras<br />
asteli portaita ja jyskytti oveen, tuli sisälle kysyen<br />
’Är husbond hemma?’ Siitä se alkoi!”<br />
”Kalle otettiin vastaan kuin oman perheen jäsen.<br />
Hänet vaatetettiin ja hänelle tarjottiin samat päivärahat<br />
kuin omille lapsille, mutta siihen ei Kalle<br />
suostunut. Siitä syystä sitten äitini pisti aina rahat<br />
vanhaan näkinkenkärasiaan. Hän antoi rahat<br />
myöhemmin Kallelle Lapilan maatilalla, kun<br />
rahaa oli tullut enemmän. Kalle oli mukana kaikissa<br />
kartanon töissä ja korjaushommissa; niissä<br />
hän oli kätevä. Sisällä hän somisti maalauksillaan<br />
muutamat ovet, ruokasalin tapetit sekä puuaiheisilla<br />
maalauksilla yhden huoneen. Kerran hän oli<br />
kalastamassa isäni ja enoni kanssa. Kävi niin, että<br />
hän innoissaan ja suurpiirteisyydellään sekoitti<br />
kaikki siimat ja verkot. Kalle vietiin rannalle.<br />
Jouluna Kalle maalasi jokaiselle tyttärelle taulun,<br />
jossa oli vain saajan nimi. Kun yksi sisaruksista<br />
itki, niin hän sanoi: ’Ei jouluna saa itkeä, kyyneleet<br />
kuuluvat kuuseen’, ja niin hän siirsi poskilta<br />
kyyneleet kuusen oksille. Viimeisen kerran tapasimme<br />
sattumalta Turussa 1912. Olin silloin<br />
lähdössä Saksaan opiskelemaan. Kalle tuli minua<br />
saattamaan laivalle… Sen jälkeen emme valitettavasti<br />
tavanneet. Muistin häntä jatkuvasti vuosikymmenestä<br />
toiseen! Hän oli valtavan hyvä ja<br />
ainutlaatuinen ihminen.” 5<br />
Mommilasta Kalle <strong>Bengts</strong> jatkoi von Schantzin<br />
perheen mukana Lapilaan kesähuvilalle. Sieltä<br />
hän lähti juhannuksen jälkeen Ruovedelle. Hänet<br />
”otettiin vastaan hyväsydämisesti”,(”med hvilken<br />
godhet som alla tog emot mig”) kirjoitti Kalle<br />
muistiinpanoissaan. Hän asui Pääskyssä, joka oli<br />
tiettömässä korvessa. Myöhemmin Gallénit pyysivät<br />
häntä luokseen, mutta Kalle <strong>Bengts</strong> kieltäytyi<br />
siitä jyrkästi, koska tunsi olevansa vapaampi<br />
keskellä erämaata. Gallénin oppilaaksi saapui<br />
myös Alpo Sailo, josta tuli Kalle <strong>Bengts</strong>in läheinen<br />
ja tärkeä ystävä. Sailon Ilma-sisko oli naimisissa<br />
John Engelbergin kanssa, joka opiskeli<br />
<strong>Bengts</strong>in kanssa piirustuskoulussa. Ruovedeltä<br />
Alpo ja Kalle olivat jatkuvassa kirjeenvaihdossa<br />
Nurmeksessa asuvaan John Engelbergin perheeseen.<br />
Kalle pommitti kirjeissään Johnia halullaan<br />
päästä Karjalaan. Se tuli ajankohtaiseksi vasta<br />
myöhemmin.<br />
Sitten Kalle <strong>Bengts</strong> lähti Gallénin kanssa Pariisiin.<br />
Hän oli saanut rautakauppias Renlundilta<br />
nostokuitteja, joilla hän sai kuukausittain pankista<br />
apurahaa. Lähtiessään Pariisiin hän jätti nostokuitit<br />
Alpo Sailolle. Mitenkä hän muuten olisi<br />
pärjännyt, <strong>Bengts</strong> oli tuuminut. Hän unohti itsensä.<br />
Gallénin hankkima 1000 markan palkkio<br />
kului melkein kokonaan matkaan. Hän oli syömättä<br />
viikon ja oli sen verran ylpeä, ettei voinut<br />
pyytää rahaa Gallénilta, vaan pyysi ne kotoaan.<br />
114
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
<strong>Bengts</strong> kertoi myöhemmin Nylanderille: ”Kolmekymmentä<br />
vuotta sitten vastoin tahtoani matkustin<br />
Pariisiin. Valtio oli luvannut apurahan.<br />
Tein töitä ja ahersin – mutta pisin oli ensimmäinen<br />
viikko ennen kuin sain rahaa Närpiöstä. Olin<br />
ilman ruokaa torstaista seuraavaan torstaihin.<br />
Tämä on vain yksi esimerkki. Näin on minulla<br />
ollut koko elämäni.” 6 (”30 tretio år sedan jag mot<br />
min vilja reste ned till Paris – med löfte på stependium<br />
från statens sida... nå tja arbetade och knogade<br />
– men längst var nog ena veckan innan jag<br />
fick pengar från Närpes utan mat från ena torsdagen<br />
till följande torsdag, det är nu blott ett ex: Och<br />
sålunda hela mitt lif.”)<br />
Myöhemmin Kalle <strong>Bengts</strong>in opettaja Victor<br />
Westerholm oli kysynyt häneltä, mikä kokemus<br />
vaikutti häneen eniten Pariisissa. <strong>Bengts</strong> oli vastannut,<br />
että Egyptin taide ja kulttuuri. Westerholm<br />
oli ihmetellyt miten joku voi ihailla jotain<br />
niin kömpelöä ja pakanallista. <strong>Bengts</strong> piti muinaisen<br />
Egyptin taidetta suurenmoisena, ja tämä<br />
kuvastuu selvästi hänen arkkitehtuuripiirroksistaan.<br />
Maailmannäyttelytöiden valmistuttua Pariisissa<br />
Kalle lähti oitis kotimaatansa kohti ja suoraan<br />
Ruovedelle. Siellä oli Alpo sekä Pääskyn väki<br />
odottamassa Kallelta rahaa. Alpolta olivat Renlundin<br />
kuittirahat loppuneet ja Pääskyssä odoteltiin<br />
vuokramaksuja. Kirjeessään Ilma Engelbergille<br />
Alpo oli maininnut, että von Schantzilta<br />
ei ollut tullut rahalähetystä. Tämä kertoisi siitä,<br />
että myös Gösta von Schantz rahoitti varatonta<br />
Kalle <strong>Bengts</strong>iä.<br />
Nyt alkoivat Kalle <strong>Bengts</strong>in vaellusvuodet, näin<br />
voidaan sanoa. Hän oli vapaa ja mihinkään sitoutumaton,<br />
mutta samalla levoton. Ideat, kuvat<br />
ja haaveet takoivat hänen päässään. Hänellä ei<br />
ollut kattoa päänsä päällä ja hän etsiytyi paikasta<br />
toiseen. Keväällä 1901 hän matkusti kotiinsa<br />
Närpiöön ja alkoi järjestellä Italian-matkaa. Helsinkiin<br />
mennessään Kalle poikkesi Lapilassa. Rahoittiko<br />
Gösta von Schantz hänen Italian matkansa,<br />
siitä ei ole varmuutta, vaikka hänen tyttärensä<br />
Eva von Schantz-Olsenin kertomuksen<br />
mukaan niin olisi tapahtunut. Helsingissä <strong>Bengts</strong><br />
suuntasi kulkunsa Renlundille ja nosti sieltä matkarahat.<br />
Sitä Kalle <strong>Bengts</strong> muistelee: ”Nostin kassalta<br />
rahaa en muista monenko kuukauden ajalta.<br />
Se oli silloin viimeinen kerta, jolloin otin noita varoja.<br />
Minua ei kielletty, mutta arvelin sen olevan<br />
väärin...” 7 (”Var uppe på Renlunds kontor lyfte av<br />
kasörskan. Kommer nu ej mera ihåg för huru många<br />
månader mera – och det var då sista gången som<br />
jag mottog av de medlen, inte blef jag nekat – men<br />
ansåg det ej rätt.”)<br />
Italian-matkallaan <strong>Bengts</strong> viipyi yli kolme kuukautta,<br />
josta suurimman ajan hän vietti ystävänsä<br />
Alpo Sailon ja Yrjö Liipolan seurassa Firenzessä.<br />
Matkakokemus oli Kalle <strong>Bengts</strong>ille huumaava.<br />
”Mitä enemmän näin sitä enemmän ikävöin<br />
kotiin” (”desto mera jag såg desto mera blef längtan<br />
hem...”), <strong>Bengts</strong> kertoo muistiinpanoissaan.<br />
Firenzen-matkasta <strong>Bengts</strong>illä on maininta: ”Minun<br />
oli vaikeata sietää heidän epärehellisyyttään.”<br />
(”hade svårt att tåla deras oärlighet”) Kotonaan hän<br />
kertoi miehestä, joka oli tullut katselemaan hänen<br />
työhuonettaan. Mies oli ihastunut hänen<br />
pellavapaitaansa ja pyysi koettaa sitä päällensä,<br />
johon Kalle oli suostunut. Kun mies yritti lähteä,<br />
Kalle karjaisi: ”Pärkkele, paita tänne ja äkkiä”<br />
ja tarttui miestä kauluksesta kiinni. Mies riisui<br />
paidan ja juoksi pelästyen pois.<br />
John Engelbergin perheessä tunnettiin suurta<br />
huolta levottomasta ja alati paikkaa vaihtavasta<br />
Kallesta, joka kylläkin piti aina jonkinlaista yhteyttä<br />
Johnin perheeseen ja joskus yllättäenkin<br />
Salainen kokous,<br />
akvarelli.<br />
(cat. 1199)<br />
115
Antti <strong>Bengts</strong><br />
ilmestyi heille. Ilma Engelberg kirjoittaa Johnille<br />
14.11.1902: ”Kalle lähti matkustelemaan ympäri<br />
Suomea. Mikä siitä miehestä tulee, kun ei vakaannu<br />
oikein?”<br />
SATTUMUKSIA JA NÄYTÖN PAIKKOJA<br />
<strong>Bengts</strong>in toimeen tarttumisesta kerrotaan monia<br />
juttuja. Italiassa Sailo ja <strong>Bengts</strong> istuivat eräässä<br />
kuppilassa, kun ohi ajoi mies hevosensa kanssa.<br />
Oli satanut yötä päivää ja hiekkapäällysteinen katu<br />
petti hevosen alla. Mies ruoski hevosta, mutta se<br />
ei liikahtanutkaan. Kallen nähtyä tilanteen hän<br />
juoksi ulos, otti ruoskan mieheltä, katkaisi sen ja<br />
heitti pois. <strong>Bengts</strong> kirosi ja huusi valittuja sanoja<br />
eläimen kohtelusta pelästyneelle miehelle. Sailon<br />
ja paikalla olleiden avustamana <strong>Bengts</strong> sai hevosen<br />
kärryineen kantavalle tiepohjalle.<br />
Seuraavana kesänä (1902) Kalle lähti Karjalaan<br />
ja saapui yllättäen Engelbergien kotiin Nurmekseen.<br />
Sieltä John ja Kalle lähtivät Pielisen rannalle<br />
Olli Kiiskisen isännöimään Virsuvaaraan. Paikka<br />
on Viekin kylässä korkean vaaran laella, josta<br />
aukeni laaja näkymä Pieliselle. Hellin Nenonen,<br />
o.s. Kiiskinen, on kertonut <strong>Bengts</strong>in ja Engelbergin<br />
tulosta Virsuvaaraan. Engelberg oli kysynyt,<br />
voiko <strong>Bengts</strong> jäädä, kun hänellä ei ole rahaa.<br />
He saivat jäädä sinne koko kesäksi. Siellä he maalasivat<br />
ja tekivät talon töitä. Engelberg ja <strong>Bengts</strong><br />
olivat vilkkaita nuoria ja olivat jatkuvasti liikekannalla.<br />
He ja Hellin Kiiskisen Olli-setä tekivät<br />
kylällä kaikenlaisia koiruuksia. Kerran he menivät<br />
kirkkoon seudun totisten kanta-asukkaiden<br />
mukana. Ennen sitä he olivat maalanneet pirunkuvat<br />
housujensa takamuksiin. Kun he sitten<br />
nousivat jumalanpalveluksen aikana ylös, näkivät<br />
ihmiset kamalan näyn, nousivat ja vaihtoivat<br />
paikkaa.<br />
kuin ainoastaan se että kopion toinen puoli oli<br />
valkea.<br />
Karjalan-ajastaan Kalle kertoo muistiinpanoissaan:<br />
”- viivyin n. kolme kuukautta noissa ihanissa<br />
maisemissa ja niiden kunnon korpimaiden asukkaiden<br />
parissa. En sanoja löydä miten voisin ilmaista,<br />
kuinka kelpoa on suomalainen rahvas ollut minua<br />
kohtaan näillä kaikilla lukemattomilla samoiluillani.”<br />
(”blef i en fortsättning ungefär tre månader<br />
i denna härliga trakt med dess präktiga duktiga<br />
ödemarks människor. Så att ord finner jag ej att<br />
uttrycka mig huru prektiga den finske allmogen varit<br />
emot mig på alla dessa otaliga ströftog –”)<br />
POLITIIKKAA<br />
Vuosisadan vaihteen ensi vuosina Suomen poliittiset<br />
olot koskettivat Kalle <strong>Bengts</strong>iä ja vetivät<br />
mukaansa. Maalaaminen jäi hyvin vähäiseksi ja<br />
oli vain ajoittaista. Hän oli v. 1904 kevättalvella<br />
maalaamassa Tampereella Palanderilla, mutta<br />
matkusti keväällä kotiinsa Närpiöön. Hänellä oli<br />
jotain suunnitteilla. Kesäkuun 16. p:nä Eugen<br />
Schauman ampui kenraalikuvernööri Bobrikoffin.<br />
Tieto riemastutti närpiöläiset eikä vähiten<br />
<strong>Bengts</strong>in. Hän teki Schaumanille muistojulisteen<br />
teksteineen:<br />
Seikkailu Ledgrundilla,<br />
asemies piilossa, piirros.<br />
Kerran ihmiset arvostelivat <strong>Bengts</strong>in kykyä tehdä<br />
tarkkaa maalausta. Kalle päätti näyttää: hän<br />
sulkeutui yhdeksi päiväksi huoneeseensa. Kun<br />
hän tuli sieltä illalla ulos, hän näytti käsissään<br />
kahta seteliä. Oikean ja kopion välillä ei ollut eroa<br />
116
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
Torpparikokous Vehniällä,<br />
väriliitu.<br />
(cat. 1436)<br />
Leve fosterlands Hjälte<br />
(Eläköön isänmaan sankari)<br />
Eugen Schauman<br />
Ned med alla fosterlands förrädare<br />
(Kumoon kaikki isänmaan petturit)<br />
och landets förtryckare!<br />
(ja maan sortajat)<br />
Tekstin oli kirjoittanut paikallinen maalari Karlsson,<br />
jottei taiteilijan kädenjälki olisi paljastanut<br />
tekijää. Seuraavan sunnuntain vastaisena yönä<br />
närpiöläiset aktivistit naulasivat julistuksen kellotapulin<br />
oveen ja laittoivat ympärille katajaseppeleen.<br />
Toimenpiteestä ei tullut seuraamuksia.<br />
Samana kesänä ollessaan Härnosandissa kirjallisuuden<br />
ja aseiden hakumatkallaan joutui <strong>Bengts</strong><br />
todistelemaan omaa suhdettaan uskontoon: ”Kerron<br />
tässä tapahtuman vuodelta 1904 Hernösandista<br />
vapaaherra v. Troilin kotoa. Lehtori Mauno Rosendahl<br />
Oulusta kysäisi teepöydässä – ”Kuulkaas<br />
nyt herra <strong>Bengts</strong>, miten ja millä tavalla saisimme<br />
kansamme tietoiseksi itsenäisyysajatuksesta ja myös<br />
näkemään suuren Venäjän vaaran?” Vastasin:” Kirkkojemme<br />
saarnastuoleista”, ”Se on karkein Jumalan<br />
herjaus” tuli vastaus. Samalla kertaa jokainen<br />
läsnäolija löi nyrkit pöytään, niin että hän itse hyppäsi<br />
pystyyn. Mutta jos isänmaan asia on tarpeeksi<br />
suuri ja jalo niin se ei ole herjausta vaan päinvastoin<br />
– .” 8 (”Skall jag här berätta en händelse från<br />
år 1904 i Hernösand i friherre von Troils hem. Det<br />
var vid Troils te bord som lektor Mauno Rosendahl<br />
ifrån Uleoborg -frågte – ”Hör nu Herr <strong>Bengts</strong> –<br />
huro och på hvad sätt skall vi få vårt folk upprykt<br />
till Själfständig medvethet och att se den stora ryska<br />
faran... Ja – blef mitt svar – ”ifrån våra kyrkors<br />
predikostolar”, Den gröfsta hädelse mot Gud blef<br />
svaret på samma gång som hvardera nefvarna i bordet<br />
att han själf hoppade upp. Men är vår fosterländska<br />
sak stor nog och ädel så är den ej mera en<br />
hädelse utan tvärtom –”) <strong>Bengts</strong> kertoo huomanneensa,<br />
että körttiläiset ovat aina asettaneet isänmaan<br />
pyhät tavoitteet kirkon yhteyteen.<br />
Syksyllä, kun salaiset kuljetukset olivat taakse jäänyttä<br />
elämää, Kalle <strong>Bengts</strong> kutsui närpiöläiset<br />
juhlalliseen poliittiseen jumalanpalvelukseen.<br />
Kirkko oli valaistu lukemattomilla kynttilöillä.<br />
117
Antti <strong>Bengts</strong><br />
Niiden loisteessa piti Närpiön silloinen rovasti<br />
Viktor Dahlberg Suomen asiasta koskettavan<br />
saarnan.<br />
Yksi <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in tempauksista liittyy senaattori<br />
Leo Mecheliniin. Mechelin oli karkotettu 1903<br />
maanpakoon Ruotsiin. Hän palasi kotimaahansa<br />
joulukuussa 1904 tullen Turusta junalla Helsinkiin.<br />
Kansalaisia oli saapunut suuri joukko rautatieasemalle<br />
vastaanottamaan maasta karkotettuja.<br />
Asemalla oli Mecheliniä odottamassa myös nelivaljakko,<br />
johon hän nousi. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> itse kertoo<br />
muistiinpanoissaan: ”Minä sanoin lähimmille miehille<br />
että ’Eiköhän ole niin että kun meidän kunnianarvoisa<br />
Leo Mechelinimme on saapunut luoksemme,<br />
on paikallaan että me vedämme hänet rattailla<br />
eikä hevoset.’ 9 (”Var med i tiden slet bort hästarna<br />
från Leo M. vagn när han återvände från sin<br />
landsförvisning och vi knyckte i väg med vagnen med<br />
handkraft ” 10 ). Niin hevoset riisuttiin ja nuoret<br />
vetivät Mechelinin Seurahuoneelle. 11<br />
Vuoden 1904 loppupuolella Kalle <strong>Bengts</strong> ja John<br />
Engelberg perustivat yhteisen koristemaalausliikkeen.<br />
Seuraavan vuoden 1905 alussa he muuttivat<br />
Mikonkatu 2:n neljänteen kerrokseen. Sieltä<br />
Kalle sai oman huoneen. Myöhemmin liike<br />
muuttui aktivistien toimipisteeksi ja asevarastoksi.<br />
Osa aseista oli piilotettu huoneistossa patsaiden<br />
jalustojen sisälle. Aseita tuli ja meni. Kalle <strong>Bengts</strong><br />
vei niitä kottikärryillä rautatieasemalle, josta ne<br />
lähtivät aktivistien mukana sisämaahan. – Myöhemmin<br />
Kalle oli kertonut tulevalle miniälleen<br />
olevansa hyvin mielissään siitä, ettei hänen omallatunnollaan<br />
ole kenenkään henkeä.<br />
Syksyllä alkoi suurlakko, joka sekoitti Kallen<br />
suunnitelmat avioitumisesta sekä häämatkasta<br />
Virsuvaaraan. Erika Mäkinen oli silloin kotonaan<br />
Tampereella. Suurlakon aikana tämä kävi melkein<br />
päivittäin asemalla, jossa sai tietoa yleisestä<br />
tilanteesta. Hänellä oli huoli Kallesta; Helsingissä<br />
oli levotonta. Pelonsekaisin tuntein odoteltiin<br />
venäläisten taholta toimenpiteitä. John Engelberg<br />
kirjoitti vaimolleen: ”Meitä oli täällä vahtijoukko.<br />
Kun vakavammat työt eivät luistaneet, yllyimme<br />
pelaamaan myllymattia niin, että pöytä oli<br />
revolvereita täynnä ja patruunat olivat pelinappuloina.”<br />
Kun Sailo ja <strong>Bengts</strong> käsittelivät aseita harjoitusmielessä,<br />
eräs naapuri viestitti heille vastakkaisesta<br />
talosta, että pitäisivät sentään verhot ikkunoiden<br />
edessä. Kaikki näkyi ulos mitä he tekivät.<br />
Marraskuussa suurlakko loppui. Kun julistus annettiin,<br />
niin silloin paikalla ollut <strong>Bengts</strong> sai aatteen.<br />
Hän otti pari miestä mukaansa ja he menivät<br />
yhdessä Säätytaloon. He etsivät vahtimestarin<br />
käsiinsä, löysivät leijonalipun ja nostivat sen<br />
säätytalon torniin. Samalla Suurtorille kokoontunut<br />
yleisö lauloi Maamme-laulun. Siellä sai lippu<br />
hulmuta seuraavaan päivään. 12<br />
Tästä ajasta <strong>Bengts</strong> muistelee ystävälleen, että monet<br />
pilkkasivat häntä hänen idealisminsa takia.<br />
Eräskin korkea-arvoinen henkilö oli sanonut hänelle<br />
v. 1904: ”Etkö huomaa, että olet valmis teloitettavaksi<br />
ampumalla.” <strong>Bengts</strong> oli vastannut,<br />
että he molemmat tulevat elämään yli sen päivän,<br />
jolloin he saavat hengittää vapaina kansalaisina<br />
vapaassa maassa. <strong>Bengts</strong> ei sulattanut niitä,<br />
jotka myöhemmin pullistelivat ja pitivät kovaa<br />
ääntä itsenäisyydestä. Silloin kun heitä olisi tarvittu,<br />
ei heiltä löytynyt uhrausta maan vapauden<br />
eteen. <strong>Bengts</strong> ei kaivannut tunnustusta itsenäisyyden<br />
hyväksi tekemästään työstä.<br />
PERHEENISÄ<br />
Vuoden 1906 kevättalvella Erika ja Kalle muuttivat<br />
Vaasaan. Siellä <strong>Bengts</strong> oli Gästrinin puusepän<br />
verstaassa suunnittelemassa huonekaluja.<br />
Erika-vaimo asui Ikolan talossa Sydänmaalla.<br />
Viikonloppuisin <strong>Bengts</strong> matkusti junalla vaimonsa<br />
luokse. Heinäkuun alussa Erika-vaimo muutti<br />
Vaasaan, jossa syntyi Eero-poika. Puusepänliike<br />
meni konkurssiin, ja niin loppui Kallelta työ. Hän<br />
sai sentään tehdyksi suurimman osan aiotuista<br />
huonekaluistaan. Nuoren perheen vaeltelu alkoi.<br />
Tukipisteenä oli Erikan koti Tampereella. Siellä<br />
syntyi v.1908 tytär Liisa. Ennen kuin perhe löysi<br />
118
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
Pöydän ääressä, Tapanila,<br />
akvarelli 1913.<br />
(cat. 193)<br />
ensimmäisen kodin v.1908 Tapanilasta, oli paikkaa<br />
vaihdettu ahkerasti Tampereen, Närpiön, Vaasan<br />
ja Helsingin välillä. Tapanilassa <strong>Bengts</strong>it asuivat<br />
viisi vuotta.<br />
TAITEILIJAELÄMÄÄ ANTINKATU 4:SSÄ<br />
Jussi Mäntynen kuului <strong>Bengts</strong>in ystäväpiiriin.<br />
Hän on kertonut taiteilijaelämästä: Alpo Sailolla<br />
ja Kallelalla oli yhteinen työhuone Antinkatu<br />
4:ssä. Se oli iso tila Uuden Suomen rakennuksen<br />
ylimmässä kerroksessa. Pituutta sillä oli 12 m,<br />
leveyttä 8 m ja korkeutta 6 metriä. Siellä Mäntynen<br />
tutustui Kalleen vuonna 1912. Ateljeessa<br />
piirrettiin mallia. Ensin siellä olivat kolmisin Sailo,<br />
Kalle ja Mäntynen. Kallela kävi joskus ja Lauri<br />
Hannikainen. Siellä kävivät myös mm. Väinö<br />
Salminen, Matti Äyräpää, Ville Vallgren, Kyösti<br />
Vilkuna ja tietysti Eino Leino, joka vietti siellä<br />
öitään. Työpäivän jälkeen lähdettiin kolmisin<br />
Stenbergin saunaan. Myöhemmin seuraan liittyivät<br />
Aarno Karimo ja Sakari Pälsi. Heille muodostui<br />
vakituinen saunaseura. He kävivät usein<br />
Kleinehissä kahvilla. Siellä oli biljardisali, jossa<br />
Kalle piirteli pelaamista. Kun Kalle oli maalaustuulella,<br />
hän seisoi hajareisin lattialla. Suupielessä<br />
roikkui paperossi ja samalla hän hyräili jotain<br />
sävelmää toisen jalan lyödessä tahtia. Kuului rahinaa,<br />
kun Kalle veteli palettiveitsellään väriä<br />
kankaalle ja välillä pensselit katkeilivat. Hän oli<br />
kuin transsitilassa, ei nähnyt eikä kuullut mitä<br />
ympärillä tapahtui.<br />
Kerran kun Kalle kiinnitti kangasta kiilakehyksiin,<br />
oli häneltä pudonnut nasta lattialle ja hän<br />
oli astunut sen päälle. Kalle ähkäisi ja veti nastan<br />
jalkapohjastaan ja heitti sen takaisin lattialle.<br />
Mäntynen muisteli sitä, kun Väinö Aaltonen kävi<br />
heidän luonaan. Hän oli silloin hyvin huonokuuloinen.<br />
Hänelle piti huutaa. Välittömästi Aaltosen<br />
jälkeen tuli Kalle. Kalle oli hyvin ärtynyt Aaltosen<br />
kovasta äänenkäytöstä ja sanoi hänelle:<br />
119
Antti <strong>Bengts</strong><br />
Biljardinpeluu.<br />
Taustalla kolmas<br />
oik. Gallen-Kallela.<br />
Matka-arkku.<br />
”Pärkkele, älä sinä huuda minulle tuolla tavalla,<br />
en minä ole kuuro!”<br />
Kerran Mäntynen oli Kallen kanssa Helsingissä<br />
käymässä. He olivat palaamassa asemalle. Kadulla<br />
tuli heitä vastaan vanha mummo pyytäen rahaa.<br />
No, tietenkin Kalle halusi auttaa. He tulivat<br />
asemalle, ja Kalle aikoi ostaa liput. Hän pisti kouransa<br />
taskuun ja sanoi sitten: ”Ai pärkkele sentään,<br />
minä anta se kultaraha sille mummolle.” Sitten<br />
he kävelivät rataa pitkin kotiin. Kallella oli<br />
teline ja värilaatikko mukanaan. Sen hihna oli<br />
jatkettu narulla ja painoi olkapäätä. Äshii, sanoi<br />
Kalle ja vaihtoi kannettavaansa puolelta toiselle.<br />
Ystävykset erosivat Malmilla ja Kalle jatkoi kulkuaan<br />
Tapanilaan.<br />
Kalle, Alpo ja Jussi olivat kolmisin Antinkadulla,<br />
kun sinne tuli puhelu Kallelalta Tarvaspäästä. Hän<br />
pyysi heitä avukseen ateljeen lattian laitossa. Sinne<br />
piti tehdä parketti eikä työmiehistä ollut apua.<br />
Niin he tekivät sen yhdessä yössä. Kalle ja Alpo<br />
tekivät keskilattian, Mäntynen teki laidat ja Mary<br />
ja Akseli tervasivat palikat. He olivat kaikki tervassa.<br />
VAIHTUVAT ASUINPAIKAT: SOMMARÖ,<br />
JYVÄSKYLÄ, KARIJOKI<br />
Vuonna 1913 perhe muutti Sommaröhön Tammisaaren<br />
lähisaareen. Kalle oli veljensä Oscarin<br />
kanssa ostanut sieltä maatilan. Veli toi perheensä<br />
ja karjansa sinne Närpiöstä ja niin alkoi heillä<br />
siellä maalaiselämä. Kalle <strong>Bengts</strong> maalasi niin<br />
paljon kuin ehti muilta töiltään. Heillä oli vierainaan<br />
vuoden 1914 kesällä Erikan serkku Frans<br />
Perho sekä Tampereelta taiteilija Kalle Löytänä,<br />
joka vietti heillä useita viikkoja maalaten, ollen<br />
samalla Kallen opissa. Maailmansota oli alkanut<br />
edellisenä vuonna. Sodan seuraukset näkyivät<br />
myös Sommarön vesillä, joilla partioi jatkuvasti<br />
venäläisaluksia.<br />
Elämä alkoi tuntua epävarmalta ja perheellä oli<br />
jälleen muutto edessä. He saapuivat Jyväskylään<br />
syksyllä 1914. Kalle <strong>Bengts</strong> oli jo käynyt aikaisemmin<br />
Jyväskylässä v. 1912 etsiessään savupirttejä<br />
Keski-Suomesta. Perheen uusin koti oli parturi<br />
Ollilaisen talossa. Samassa rivitalossa asui<br />
myös Ain’ Elisabeth Pennanen Jarno poikansa<br />
kanssa. Jarno Pennanen kertoi myöhemmin kokemuksistaan<br />
Jyväskylän ajoilta, kun hän sai käydä<br />
taiteilijan kotona. Taiteilija esitti mm. luonnoksen<br />
kokoonpantavasta matka-arkusta. Avattuna<br />
siitä tuli esille kirjoituspöytä, lipasto ja istuinjakkara.<br />
Se teki mieleenpainuvan vaikutuksen<br />
Jarno Pennaseen.<br />
Jyväskylässä Kalle <strong>Bengts</strong> tutustui mm. arkkitehti<br />
Toivo Salervoon. Salervon mukaan <strong>Bengts</strong>in<br />
”Kalle oli hyvin hyvä toveri. Hän oli tavallaan<br />
uskonnollinen, mutta hanakka kiroamaan. <strong>Bengts</strong>in<br />
traagillisuus oli siinä, että hän näki liian suu-<br />
120
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
Tehtailija Hugo Parviaiselle <strong>Bengts</strong> kirjoitti myöhemmin<br />
kesken jääneessä kirjeluonnoksessa: ”Voitaisiinko<br />
me täällä Suomessa ryhtyä tehdasmaiseen<br />
rakennustoimintaan sodan hävittämille seuduille –<br />
Minun yritykseni luonanne epäonnistui, koska siellä<br />
en silloin tuntenut kansanluonnetta.” 15 (”Wore<br />
det ej på tiden att vi här i Finland skulle taga i på<br />
allvar för att få i stånd någon fabriksmessig bygnadsvärksamhet<br />
för de trakter som nu äro förstörda<br />
av kriget – Mitt försök där hos Er mist lyckades –<br />
för jag kände då ej folkkaraktären där ...”) <strong>Bengts</strong><br />
esitti halunsa yhteistyöhön suunnittelijana ja<br />
omana ehtonaan hänellä oli vakituinen työ ja sellainen<br />
palkka, ettei tarvitsisi tehdä muita töitä.<br />
Ei tiedetä postittiko <strong>Bengts</strong> kirjettä.<br />
Talvi Vapaudenkadulla,<br />
akvarelli 1915.<br />
(cat. 291)<br />
Seuraavana keväänä Kalle muutti perheensä kanssa<br />
Peninkylään Karijoelle Etelä-Pohjanmaalle.<br />
Muuton syy oli leivän puute ja kallis ruoka Jyväskylässä.<br />
Kalle <strong>Bengts</strong>istä tuli jälleen maanviljelijä.<br />
Heillä oli kolme lehmää, hevonen sekä kanoja.<br />
<strong>Bengts</strong>it muuttivat seuraavana vuonna läheiseen<br />
Myrkyn kylään.<br />
ria näkyjä, että ei pystynyt niitä toteuttamaan.<br />
Hänen kykynsä ei riittänyt niiden toteutukseen.<br />
Kalle kuvaili asioita näyttäen suurilla käsillään ja<br />
sanoen: ”pärkkele”. Kuva hänestä oli minulle voimakkaan<br />
myönteinen.”<br />
Alkutalvesta 1915 Kalle <strong>Bengts</strong> sai jonkinlaisen<br />
suunnittelijan paikan Parviaisen tehtaalla Säynätsalossa.<br />
Siitä hän purki tuntojaan serkulleen:<br />
”Olin Parviaisella höyläpenkillä, höyläsin muotteja<br />
ja tein sitä sun tätä kaksi kuukautta.” 13 (”2 månaders<br />
tid var jag på Parviainens fabrik stod vid<br />
hyvelbänken och såga i hop modeller och gorde ett<br />
och annat ...”) ”Mitä enemmän tekee työtä, sitä<br />
köyhemmäksi tulee, miten paljon teinkään työtä<br />
viimeisen kesän aikana, mutta en tätä köyhempää<br />
aikaa ole elänyt.” 14 (”Desto mera man arbetar desto<br />
fattigare blir man, hur arbeta jag ej sista somrast<br />
och en fattigare tid har jag ändå aldrig haft – ”)<br />
VAPAUSSOTA<br />
Suomi itsenäistyi. Venäläiset olivat Suomessa ja<br />
heidät piti ajaa pois. Politiikka otti jälleen <strong>Bengts</strong>in<br />
mukaansa. Tammikuun 28. p:nä oli Kallen<br />
päivä ja sitä vietettiin ystävien läsnä ollessa. ”Me<br />
kaikki vieraat ihmettelimme kuinka hermostunut<br />
Kalle oli. Hän kulki edes takaisin. Välillä kävi<br />
ulkosalla. Puhumattomana oli kuin itse arvoitus.<br />
121<br />
Suksireki sotaa varten.
Antti <strong>Bengts</strong><br />
Viimein Kalle sanoi punaisten tulevan Kristiinasta<br />
pitkin rataa ja rikkovan sitä ja hänellä oli huoli<br />
radan vartioinnista. Sitten Kallelle tuli jostain soitto<br />
ja saman tien hän lähti pois,” kertoi entinen<br />
naapuri Aini Erikslund.<br />
Vapaussota oli alkanut. <strong>Bengts</strong>in perhe huomioi<br />
myöhemmin, että eteisen komerossa oleva asevarasto<br />
oli yön aikana hävinnyt. <strong>Bengts</strong>iä nimitettiin<br />
”pääksi” ja hän toimi Myrkyn esikunnassa,<br />
joka oli yhteydessä Kristiinaan. Kalle <strong>Bengts</strong><br />
koki kerran levottoman ajan ilmapiirin henkilökohtaisesti.<br />
Eero <strong>Bengts</strong> kertoo: ”Perälän asemapäällikkönä<br />
oli Pelle Schlyter ja asemamiehenä<br />
Kasala-niminen mies, joka oli puolueeltaan sosiaalidemokraatti<br />
ja kaikin puolin kunnollinen ihminen.<br />
Sattuipa kerran valkoiset vangitsemaan<br />
Kasalan ja mahdollisesti aikomuksena oli teloittaa<br />
hänet. Silloin onneksi sattui isä paikalle ja näki<br />
tapahtuman ja meni väliin. Isä oli kysynyt: Mitä<br />
pahaa Kasala on tehnyt? Ja jatkanut: ”Ei tämä<br />
mies ole tehnyt mitään pahaa, on aivan viaton.<br />
Hänet täytyy päästää menemään”. Niin miesten<br />
täytyi vapauttaa Kasala. Sosiaalidemokraattinen<br />
puolue oli punainen vaate sen ajan Etelä-Pohjanmaalla.”<br />
16<br />
Myrkyssä ja Kristiinassa Kalle <strong>Bengts</strong> suunnitteli<br />
armeijalle talviolosuhteita varten erilaisia jalaksien<br />
päällä olevia kuljetus- sekä keittovälineitä. Hän<br />
teki kolmista suksipareista ahkion tapaiset. Siinä<br />
meni myös oman pojan sukset kokeiluihin. Valmiit<br />
luonnoksensa taiteilija lähetti Sotaministeriöön,<br />
josta ne tulivat aikanaan takaisin. Tulisijalla<br />
varustettu kenttäpakki ja roikkuva keittovehje<br />
jäivät tulematta.<br />
<strong>Bengts</strong> oli vielä Pohjanmaalla kosketuksissa vanhaan<br />
aktivistikaartiin. Kuvanveistäjä Jussi Mäntysen<br />
mukaan <strong>Bengts</strong> sai heiltä määräyksen räjäyttää<br />
Pohjanmaan radalla venäläistä sotaväkeä<br />
kuljettava juna. Siitä Kalle <strong>Bengts</strong> kieltäytyi;<br />
”Minä en voinu ryhtyä semmoiseen, koska siinä olisi<br />
mennyt myös siviilejä, viattomia ihmisiä,” näin hän<br />
kertoi perheelleen.<br />
Myrkyn tapainen pieni paikkakunta oli liian pieni<br />
aina uusia ideoita ja kokemuksia etsivälle taiteilijalle.<br />
Kirjeessään ystävälleen <strong>Bengts</strong> kertoo<br />
ajastaan Myrkyssä 1917: hän on menettänyt terveytensä<br />
raskaan työn takia eikä hän jaksa olla<br />
siellä, kun ihmiset eivät puhu muusta kuin hevosistaan,<br />
lehmistään ja rahasta ja kuinka monta<br />
miljoonaa se ja se on tienannut!<br />
<strong>Bengts</strong>in perhe muutti Kristiinankaupunkiin keväällä<br />
1918. Ensimmäiset kesät Kalle <strong>Bengts</strong><br />
matkusteli ja maalaili pitkin eteläistä Pohjanmaata.<br />
Vähitellen hän juurtui Kristiinan näkymiin,<br />
joita hän kuvasi ympäri vuoden.<br />
”Sota valosta”, ratsukko,<br />
akvarelli, guassi. (cat. 1249)<br />
”Sota valosta”,<br />
guassi, tussi. (cat. 1204)<br />
122
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
KÄRSIMÄTÖN KALLE JA IDEANIKKARI<br />
KALLE<br />
Taiteilijoilla on omat oikkunsa eikä Kalle <strong>Bengts</strong><br />
ollut poikkeus. Hän oli joskus arvaamaton ja oikukas.<br />
Kristiinassa asuessaan <strong>Bengts</strong> kerran päätti<br />
yhtäkkiä lähteä matkalle kesken maalauspuuhiaan.<br />
Katsoen kelloaan hän sanoi: ”Nyt minä lähteä<br />
Jyväskylään, juna lähte kohta!” Samassa välineet<br />
syrjään ja matkaan. Eivät siinä tilanteessa<br />
auttaneet vaimon eväänlaittopuuhat eivätkä mitkään<br />
pidättelyt. Perhe katsoi huvittuneena, kun<br />
isä paineli pitkin harppauksin sillalla kohti rautatieasemaa:<br />
savuke suupielessään, silinterihattu<br />
päälaella hiukan kallellaan ja musta kapsäkki toisessa<br />
kädessään. Niin mentiin; avonaisen päällystakin<br />
liepeet vain hulmusivat.<br />
Jyväskylässä järjestettiin vuonna 1921 Suomen<br />
Nuorisoliiton 40-vuotisjuhla. Sen järjestelyhahmona<br />
oli Elsa Heporauta. Hän muisteli sitä aikaa:<br />
”Monta kuukautta ennen oltiin täydessä työssä.<br />
Kerran <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in käydessä meillä tulin<br />
kertoneeksi hänelle, että olin suunnitellut juhlakulkuetta,<br />
jossa kukin maakunta muodostaisi ...<br />
oman ryhmänsä ja jossa Keski-Suomi ensi kertaa<br />
esiintyisi omana maakuntana. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> oli<br />
kohta tulena ja liekkinä; hän tahtoi olla koko sydämellään<br />
mukana siinä hommassa...eräänä päivänä<br />
tuli hän uudelleen luokseni sanoen: ’Mitä<br />
sinä ajattelet, eikö olisi hyvin kaunista, jos juhlakulkueen<br />
loppuosassa kulkisivat pienet valkopukuiset<br />
tytöt ja sinipukuiset pojat, jotka muodostaisivat<br />
Suomen lipun. Se olisi tuleva Suomi!’” 17 Heporauta<br />
otti kiitollisena vastaan <strong>Bengts</strong>in idean. Kalle<br />
oli työssä mukana koristelutoimikunnan valvojana.<br />
Hän suunnitteli ja teki ehostukset juhlakulkueelle<br />
sekä myös omalle vaimolleen, joka oli<br />
mukana kulkueessa hämäläisenä naistyyppinä.<br />
VIROSSA<br />
Kesällä 1922 <strong>Bengts</strong> matkusti Eestiin tallentamaan<br />
A.O. Väisäsen ja Alpo Sailon kanssa sikäläistä<br />
kulttuuriperinnettä. Normaalin työnsä ohella<br />
<strong>Bengts</strong> maalasi niin ahkerasti, että häneltä loppuivat<br />
kankaat ja värit. Maisteri Väisänen ihmetteli<br />
kovasti, miten täysin kieltä taitamaton <strong>Bengts</strong><br />
selvisi siellä. Saman asian toi <strong>Bengts</strong> muistelmissaan<br />
esille, kuinka vaillinaisella suomen kielellä<br />
hän erityisesti Eestissä tuli juttuun ihmisten kans-<br />
Tytöt keinussa 1922.<br />
(cat. 490)<br />
123
Antti <strong>Bengts</strong><br />
Mylly, Setumaa 1922.<br />
(cat. 453)<br />
Tourujoen<br />
puusilta talvella.<br />
(cat. 1155)<br />
Tourujoen silta 1932.<br />
(cat. 841)<br />
124
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
Talvi Kumpulan<br />
puutarhassa 1929.<br />
(cat. 748)<br />
Tourujoki talvella 1929.<br />
(cat. 749)<br />
125
Antti <strong>Bengts</strong><br />
sa. Kuinka vähin sanoin mitä hän osasi, häntä<br />
ymmärrettiin ja hän sai monesti vastakaikua ilman<br />
yhtäkään sanaa, pelkällä ystävällisellä katseellaan.<br />
Kolmisin he olivat kerran seuraamassa setukaisten<br />
hautamenoja, joihin myös <strong>Bengts</strong> otti osaa.<br />
Haudalle tuotiin ruokaa ja juomana oli kirkasta<br />
viinaa. Alpo Sailo piti sitä pyhäin häväistyksenä<br />
ja lähti pois. Mutta Kalle <strong>Bengts</strong> söi ja kallisti<br />
kuppia, kuten muutkin haudalla olevat.<br />
Eräänä aamuna A.O. Väisänen näki ikkunastaan<br />
keinumassa olevat tytöt. Hän kehotti <strong>Bengts</strong>iä<br />
ikuistamaan tapauksen. Taiteilija kävi työhön.<br />
Väisänen otti kellollaan ajan maalauksen valmistumisesta,<br />
joka oli kestänyt 20 minuuttia. Työn<br />
jälki oli loistokasta (s. 123).<br />
OPETTAJANA<br />
Kalle <strong>Bengts</strong> oli yhden lukuvuoden piirustuksenopettajana<br />
Kristiinan Suomalaisessa yhteiskoulussa<br />
syksyn 1922. Jos oppilaita opettajien taholta<br />
arvosteltiin, niin <strong>Bengts</strong> oli heti puolustamassa.<br />
<strong>Bengts</strong>illä oli psykologista kykyä käsitellä oppilaitaan.<br />
Hän oli omalaatuinen ja hyvin innostava<br />
opettajana.<br />
Kumpulan aikana Kalle <strong>Bengts</strong> ei halunnut pitää<br />
oppilaita. Siihen oli taloudelliset syyt ja myös<br />
se, että hän halusi olla vapaa. <strong>Bengts</strong> otti kerran<br />
ohjattavakseen nuoren miehen Kangasniemeltä,<br />
koska hän oli lahjakas veistämisessä. Oppilas<br />
kävi muutamia kertoja näyttämässä töitään.<br />
Kalle neuvoi ja poika sanoi joka kerralla: ”Kyllä<br />
minä tiedän.” Tätä Kalle ei sietänyt, vaan oli<br />
sitten sanonut: ”Koska sinä tietää, niin et sinä<br />
tarvitse neuvoja.”<br />
Antti Aromaa oli <strong>Bengts</strong>in opissa syksystä 1928<br />
kevääseen 1929. Hän on kertonut, että kun<br />
<strong>Bengts</strong> tuli ovesta sisään, koko hänen henkinen<br />
olemuksensa ja ilme puhuivat vapaasta henkilöstä.<br />
Hän oli usein mietteissään, pää kumarassa,<br />
joskus kädet silmillä tai ohimoilla. Ei hän kuullut<br />
eikä nähnyt, mitä ympärillä tapahtui. Mutta<br />
yht´äkkiä hän saattoi nousta pystyyn, kädet ylhäällä<br />
ja alkaa puhua.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> olohuoneessaan<br />
Kristiinassa 1920-luvulla.<br />
126
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
<strong>Bengts</strong>in piirtämä suksitehtailija<br />
Julius Uudentuvan<br />
asuinrakennus 1930-luvulta.<br />
Kuva: Jaakko Rusanen.<br />
Taiteilijan ammatista hän sanoi: ”Kuule, älä viitti!<br />
Minä sano sinulle, että se taiteilija näke nälkää.<br />
Mene kouluun. Se on parempi. Kyllä minä näytä,<br />
miten piirretään.” 18<br />
JYVÄSKYLÄÄN PÄÄTYMINEN<br />
Kalle <strong>Bengts</strong> kävi usein Jyväskylässä kehystyttämässä<br />
ja kauppaamassa taulujaan. Silloin hän aina<br />
asusti anoppinsa Aleksandra Mäkisen luona Vapaudenkatu<br />
74:ssä. Paikka oli aivan Tourujoen<br />
penkan päällä. Siitä oli erinomainen näkymä joelle<br />
ja sen yli menevälle kävelysillalle, joka muodostui<br />
tärkeäksi maalauskohteeksi <strong>Bengts</strong>in Jyväskylän<br />
käynneillä.<br />
Kristiinankaupunki oli taiteen myynnille liian<br />
pieni paikka. Taidetta ostivat harvat, lähinnä opettajat.<br />
<strong>Bengts</strong>it asuivat Kristiinassa yhdeksän vuotta,<br />
kolmessa eri paikassa.<br />
Kesällä 1927 perhe muutti Jyväskylään Äijälänjoen<br />
varteen toiveena parempi toimeentulo.<br />
<strong>Bengts</strong> kirjoitti Kumpula-talonsa idyllisyydestä<br />
ystävilleen. Se oli hänestä Jyväskylän maaseudun<br />
kaunein paikka, pois häiritsevästä liikenteestä.<br />
Keski-Suomessa <strong>Bengts</strong> haaveili savupirteistä ja<br />
löysikin pari kappaletta. Niissä hän kävi maalaamassa<br />
useita kertoja. Jyväskylän taide-elämään,<br />
joka oli vilkkaampaa kuin Kristiinassa, <strong>Bengts</strong> otti<br />
osaa sekä yhteisnäyttelyihin että järjesti omia.<br />
Helsingissä oli syksyllä 1929 Kallen näyttely. Sinne<br />
tuli myös Onni Okkonen katsomaan ja arvostelemaan<br />
näyttelyä samaan aikaan Kallen kanssa.<br />
Hän oli sanonut monesta taulusta sitä ja tätä<br />
vikaa. Tähän kyllästyneenä Kalle oli sanonut<br />
Okkoselle suoraan: ”Te esteetikot määräätte, mutta<br />
me taiteilijat teemme työtä!” Vaimolleen Kalle<br />
sanoi Okkosen arvostelun luettuaan, ettei enää<br />
mene Helsinkiin töitään näyttämään.<br />
TAIDE JA SEN MYYNTI<br />
Kalle <strong>Bengts</strong>ille oli taide itseisarvona tärkeä. Taiteen<br />
tekeminen oli pyhä hetki. Hän oli vakava<br />
maalatessaan luontoa ja mielsi sen kiitoksena Jumalalle<br />
kauneudesta. Samalla hän osoitti ihmisille<br />
maailman kauneuden. <strong>Bengts</strong> kertoi kirjeis-<br />
127
Antti <strong>Bengts</strong><br />
sään ystävilleen taidekäsityksistään. ”Mutta mitä<br />
rakkaudesta on saatu aikaan johonkin hyvään, se<br />
jää eloon.” 19 (”Men hvad av kärlek är veckt för<br />
något gott – läfver – ”) ”Pitäisi saada valtion varoja<br />
monumenttiin esi-isillemme, jotka eivät osanneet<br />
lukea eivätkä kirjoittaa mutta ovat kuitenkin jättäneet<br />
jälkensä meille -.” 20 (”...stats anslag för att få<br />
ett monument öfver våra förfäder, som hvarken läst<br />
eller skrifvit men endå lemnat spår – ”)<br />
Kerran Lauri Santtu (Järvinen) oli paikalla ja ihmetteli,<br />
kun eräs naishenkilö oli ostamassa<br />
<strong>Bengts</strong>iltä taulua. Ostaja ei ollut tyytyväinen hintaan,<br />
vaan tinki. Silloin Kalle suuttuneena sanoi:<br />
”Ottaa tuosta ilmaiseksi sitten” ja tyrkkäsi taulun<br />
naisen syliin. Toisen kerran <strong>Bengts</strong> meni ystävänsä<br />
ins. Porkan luokse. Hän tarjosi Porkalle taulua<br />
kaupan, koska tarvitsi kipeästi rahaa vekseleihinsä.<br />
Näytettyään teosta, Porkka sanoi: ”Minä voisin<br />
ostaa sen, jos se olisi vähän suurempi!” Kalle<br />
tulistui sanoen: ”Pärkkele, minä en myydä tauluja<br />
metrikaupalla.”<br />
Kun <strong>Bengts</strong>it muuttivat Kristiinankaupungista<br />
Jyväskylään, tuli Kalle <strong>Bengts</strong> käymään erään velkojansa<br />
luona ennen poislähtöään. Hänellä oli<br />
Uuden Suomen tilausmaksu maksamatta ja hän<br />
sanoi, ettei hän haluaisi jäädä kenellekään velkaa.<br />
Taiteilija pyysi tulemaan kotiinsa ja valikoimaan<br />
taulun velkaa vastaan. Niin velkoja meni ja valikoi<br />
suurimman, mikä oli tarjolla.<br />
kertonut, että kerran kun hän matkusti Kallen<br />
kanssa junalla, käytävällä tuli vastaan kerjäläismies<br />
pyytäen rahaa. Kalle koitti taskujaan, rahaa<br />
ei ollut. Sitten hän huomasi erään tuttavansa ja<br />
meni häneltä lainaamaan rahat ja antoi ne kerjäläiselle.<br />
Eräänä jouluaattona tulivat naapurin lapset tervehtimään<br />
taiteilijaa. He lauloivat En etsi valtaa<br />
loistoa, ja tästä <strong>Bengts</strong> liikuttui. Koska hänellä ei<br />
ollut sillä hetkellä käsillä mitään annettavaa, niin<br />
hän otti ”Savutupa”-taulun seinältä ja antoi sen<br />
lapsille sanoen: ”Minä antaa tämän teille muistoksi,<br />
että yllätitte minut laulullanne.”<br />
Kerran taiteilija taas oli selvittelemässä pankissa<br />
vekseleitään H O P:n konttorissa 1932. Samalle<br />
pankkitiskille ilmaantui tyttönen, joka kiinnostuneena<br />
tarkasteli asiakkaana olevaa <strong>Bengts</strong>iä avonaisilla<br />
silmillään. <strong>Bengts</strong> huomasi hänet ja otti<br />
nopeasti mukanaan olevat värit, maalasi akvarellin<br />
ja antoi valmiin työn mallilleen. Hän oli ko.<br />
pankinjohtajan Fr. Johan Spolanderin pojantytär<br />
Maija-Leena.<br />
ANTELIAISUUS<br />
Kalle <strong>Bengts</strong>istä on sanottu, että hän antoi viimeisen<br />
ihokkaansa apua tarvitsevalle. Hän auttoi<br />
vähempiosaisia, jotka olivat huonommassa<br />
asemassa kuin hän. Hän mieluummin antoi kuin<br />
otti, vaikka olisi ollut itse etuoikeutetumpi saamaan.<br />
Erika-vaimo on kertonut: ”Minä annoin<br />
kerran Kallelle rahaa leivän ostoon. Kalle viipyi<br />
ja viipyi. Kun hän tuli takaisin, kysyin leivästä.<br />
Kalle vastasi antaneensa rahan lasten keräykseen.<br />
Sitten perhe oli ilman leipää. Kalle ymmärsi ja<br />
pyysi anteeksi.” Vaimon veli Toivo Mäkinen on<br />
<strong>Bengts</strong>in piirtämä karikatyyri<br />
Gallen-Kallelasta.<br />
128
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
SUHTEITA MUIHIN TAITEILIJOIHIN<br />
Kalle <strong>Bengts</strong>in luonteeseen ei kuulunut kateus<br />
eikä ihmisten arvostelu. Hän julisti: ”On ilo koettaa<br />
olla hyödyksi ihmisenä, tarvitsematta yrittää<br />
eteenpäin toisten kustannuksella”. Hän ei koskaan<br />
kotona arvostellut maalaritovereitaan tai puhunut<br />
pahaa kenestäkään. Kerran ollessaan taidenäyttelyssä<br />
tuli hänen luokseen eräs herra kysyen<br />
hänen mielipidettään maalauksesta, jota ajatteli<br />
ostaa. <strong>Bengts</strong> katsoi teosta ja vastasi ”Tjaa,<br />
mikäpäs siinä.” Kaupat syntyivät. Kotona hän<br />
kertoi, että taulu ei ollut mikään erinomainen,<br />
mutta ei hän voinut lähteä arvostelemaan toisen<br />
työtä.<br />
Akseli Gallen-Kallela pyysi Kalle <strong>Bengts</strong>iä apumiehekseen<br />
Kansallismuseon freskotyöhön 1927.<br />
Siihen ei Kalle <strong>Bengts</strong> suostunut. Hän asetti työn<br />
ehdoksi siksi korkean urakkahinnan, että kävi niin<br />
tai näin, se olisi hänelle mieleen. Kalle oli tiedustellut<br />
ystävältään Alpo Sailolta, miten Gallen-<br />
Kallela oli ottanut vastaan tiedon hänen ehdostaan.<br />
Kysy vielä, mestari oli aivan mustennut,<br />
tämä oli tiennyt kertoa.<br />
Vuoden 1928 kesäkuun alussa tuli taiteilija Lauri<br />
Santtu Kumpulaan tapaamaan Kallea. <strong>Bengts</strong>in<br />
kautta Santtu tapasi Gummeruksen kirjallisen<br />
johtajan Martti Raition, joka palkkasi työttömän<br />
Santun apulaisekseen. Heinäkuun 21 p:nä<br />
kaupunkiin saapui prof. Kallela. Hän meni heti<br />
samana päivänä tapaamaan <strong>Bengts</strong>iä Kumpulaan.<br />
Kallelan käynti liittyi hänen haluunsa saada<br />
<strong>Bengts</strong> Kovalaan jonne hän oli menossa rauhoittumaan.<br />
Hän otti asian puheeksi pari kertaa ja<br />
Kalle lupautui lähtemään Kovalaan. Gummeruksella<br />
tapasivat myös Kallela ja Santtu, joka näytti<br />
piirtämiään henkilökuvia Kallelalle. Santtu sai<br />
heti Kallelalta kehotuksen tulla myös Kovalaan.<br />
Hän vietti viikonloput Kovalassa ja viikot Raition<br />
sijaisena Gummeruksella.<br />
Kallela sai <strong>Bengts</strong>in juttuseuraksi, koska <strong>Bengts</strong>illä<br />
oli aina paljon puhuttavaa ja hän arvosti suuresti<br />
<strong>Bengts</strong>in omaperäistä, aidon rehellistä persoonaa<br />
ja idearikkautta. He olivat hengenheimolaisia.<br />
Heidän aihepiiriinsä kuului elämän koko<br />
kirjo. Keskustelu oli helppoa ja vuorovaikutuksellista<br />
ilman kielivaikeuksia. Kallela oli piirtänyt<br />
mieshahmon istumassa kirjapinon päällä ja<br />
kirjoittanut siihen BENGTS. Piirros havainnollistaa<br />
Kalle <strong>Bengts</strong>in laajaa lukeneisuutta. Toisessa<br />
piirroksessa ritariasuinen mies suojelee naista<br />
kädellään itseään vasten. Se kertoo <strong>Bengts</strong>istä<br />
heikkojen ja sorrettujen puolustajana. Näiden<br />
kahden taiteilijan keskusteluista on myös säilynyt<br />
arkin kokoisia piirroksia. Niissä <strong>Bengts</strong> täydensi<br />
puhettaan havainnollistaen mm. Jyväskylän<br />
idyllit, kaupungin kuvajaiset, avaruudessa kiitävän<br />
veneen sekä setumaalaisen talon hautausmenot.<br />
Pirtin pöydän rakenteet on selvitetty kahdella<br />
kynällä!<br />
Kallelan seurassa <strong>Bengts</strong> ei kuitenkaan ollut aivan<br />
oma itsensä. Hän oli epävarmempi tai ei tuonut<br />
mielipidettään julki ollenkaan. Kunnioitus<br />
entistä opettajaa kohtaan oli ylenpalttista, mutta<br />
Kallelan läheisyys sai <strong>Bengts</strong>in tuottamaan maalaamisessa<br />
parastaan. Kalle <strong>Bengts</strong>in Kovalan ajan<br />
teoksissa onkin selvästi nähtävissä yhtenäinen<br />
tasokas leima. Kalle <strong>Bengts</strong> oleili Kovalassa ainakin<br />
kaksi kertaa ja toisella kerralla hän oli siellä<br />
useita päiviä. <strong>Bengts</strong>in saapuessa viimeisen kerran<br />
Kovalasta, heti kun hän oli riisunut takkinsa<br />
naulaan, hän sanoi: ”Tjaa, kyllä minun pittä sanoa,<br />
että Kallela on suurmestari,... mutta ideat loppu.<br />
Enkä minä enää tahdo olla siellä pois lypsettäväksi!<br />
” 21 Kallela tuli vielä sen jälkeen katsomaan<br />
<strong>Bengts</strong>in luonnoksia Kumpulaan.<br />
Todennäköisesti Kallela ja <strong>Bengts</strong> tapasivat viimeisen<br />
kerran toisensa kauppias ja taiteenkerääjä<br />
Mitron luona 10.11.1928, jolloin mukana olivat<br />
myös taiteilijat Joonas Heiska, Urho Lehtinen<br />
ja Juuso Putro. Taiteilijat istuivat yhdessä iltamyöhään.<br />
Aamulla olohuonetta peitti paksu<br />
tupakan- ja sikarinsavu. Seurue jatkoi vielä yhdessäoloaan.<br />
Taiteesta siellä puhuttiin koko yö ja<br />
välillä politiikkaa, mukana olleet ovat kertoneet.<br />
Kallela kertoili Afrikan matkastaan. Keskustelun<br />
aikana Kalle <strong>Bengts</strong> kaivoi taskustaan lehtiönsä<br />
129
Antti <strong>Bengts</strong><br />
Suunnitelma Karstulan<br />
taistelun muistomerkiksi<br />
1928.<br />
(cat. 1799)<br />
ja näytti Kallelalle luonnosta Karstulan taistelun<br />
(1808-1809) kunniaksi piirtämästään muistomerkistä.<br />
Kallela katsoi sitä ja sanoi: ”Ei sinne<br />
tarvitse mennä krotaamaan.” Kalle pisti lehtiön<br />
taskuunsa, pää painui alas eikä hän puhunut mitään.<br />
Mestarin tuomio oli kova. 22<br />
Akseli Gallen-Kallelan kuolema järkytti suunnattomasti<br />
Kalle <strong>Bengts</strong>iä. Kirjeessään Nylanderille<br />
hän kirjoitti: ”Kovin on lyönti kohdannut meitä ja<br />
– suomalaista kulttuuria. Olen kuin halvaantunut...<br />
– Hän Suuri Mestarimme elää ja Hänen Työnsä niin<br />
kauan kuin kulttuurista puhutaan maassamme ja<br />
Euroopassa... Suru ja tämä epätodellinen on pitänyt<br />
minut jatkuvassa tuskassa...Mutta meidän on mentävä<br />
eteenpäin, vaikka taide on menettänyt suuren<br />
mestarinsa.” 23<br />
ALTTARITAULU<br />
Kalle <strong>Bengts</strong> sai syksyllä 1930 tilauksen alttarimaalauksesta.<br />
Tilaaja oli herastuomari Toivo Anjala<br />
Kivijärveltä ja hänen ainoana toivomuksenaan<br />
oli aihe: Pietari kieltää Jeesuksen. Työskentelyään<br />
varten <strong>Bengts</strong> lainasi kuvaraamatun hyvältä<br />
ystävältään Martin Ahlnäsiltä. <strong>Bengts</strong> työskenteli<br />
maalauksen parissa koko syksyn. Hän keskeytti<br />
maalaamisen ennen joulua loppuvuodeksi.<br />
Kirjeessään ystävälleen hän kirjoitti: ”Paljon<br />
olisi minulla tekemistä, mutta voimani eivät tahdo<br />
riittää, rohkeus pettää tai joudun epätoivoon.<br />
Koko talven olen kamppaillut vain yhden ainoan<br />
taulun kanssa – Pietari kieltää Kristuksen – mutta<br />
motiivi tuntuu olevan minulle ylivoimainen. – Olisin<br />
jo jättänyt sen tekemisen, mutta koska tämä on<br />
tilaustyö – .” 24 Kalle toi miniälleen julki, miksi ei<br />
merkinnyt maalaustaan:” ”Ei ole tärkeätä, kuka<br />
on tekijä. Se on tärkeätä, mitä se julistaa!” Kivijärven<br />
alttarimaalaus paljastettiin helluntaina 1931.<br />
IHMISSUHTEET JA YSTÄVÄT<br />
Vaikka Kalle <strong>Bengts</strong> toi monesti oman yksinäisyytensä<br />
julki ystävilleen ja varsinkin Nylanderille,<br />
hän ei ollut yksin. Hän oli luonut harvinaisen<br />
laajan ystäväpiirin, joka oli häntä vaikeuksissa<br />
tukemassa ja auttamassa. Se oli saanut<br />
alkunsa jo Helsingin aikana. Pohjanmaalle muutettuaan<br />
se laajeni ja säilyi sekä jatkui Kallen<br />
omaisten kanssa.<br />
Mutta Kalle <strong>Bengts</strong> oli henkisesti yksin sanan<br />
syvimmässä merkityksessä. Hänen ajatuksensa ja<br />
fantasiansa olivat siksi lennokkaita, etteivät ne<br />
koskettaneet kovin monia.<br />
Oscar-veli, joka oli Kallea nuorempi, oli yhtä levoton<br />
kuin vanhempi veljensä. Oscar paloi halusta<br />
maalariksi, mutta levottomana hän lähti<br />
joksikin aikaa merille. Hän oli välillä kotimaillaan<br />
Närpiössä ja välillä Helsingissä. Veljekset<br />
130
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
Kivijärven kirkon<br />
alttaritaulu on valmistunut.<br />
Kevät 1931.<br />
olivat keskenään kirjeenvaihdossa Kallen poismenoon<br />
asti. Oscar oli auttavana välikätenä Närpiön<br />
päättäjiin Kallen maalaussuunnitelmien johdosta.<br />
Hän purkautuu veljelleen: ”Totisesti ovat<br />
päiväni niin raskaita ja kovia että – kamppailuni<br />
saadakseni vekseleitä lyhennetyksi on kyllä todella<br />
vaikeata – mutta tähän mennessä olen jotenkin<br />
onnistunut – vaan kuinka kauan jaksan sitä en uskalla<br />
sanoa.” 25 Kalle valoi uskoa veljeensä monissa<br />
kirjeissään: ”Miten Sinä voit ja miten työsi sujuu?<br />
Älä menetä rohkeuttasi, sillä luulen Sinun ehtivän<br />
olla maalarina ainakin 10 vuotta – ja pidempää<br />
aikaa et tarvitse jättääksesi arvokkaan jäljen<br />
maalarina. Maalareita on yltäkylläisesti mutta<br />
kukaan ei maalaa meidän aiheitamme – ... Oscar<br />
yritä nyt piirtää vaikka mitä tahansa mutta kuitenkin<br />
vain paperille – viivat jäävät jälkeesi – Käytä<br />
nyt aikaa kehitykseen – ja usko minua – katse eteenpäin...<br />
vaikka usein tuntuu toivottomalta – ” 26<br />
Kalle <strong>Bengts</strong>in vakaa ystävyys liittyi myös hänen<br />
serkkuunsa Hugo <strong>Bengts</strong>iin, joka eli ja vaikutti<br />
Närpiössä etevänä koristemaalarina. He olivat<br />
lapsuudenystäviä. Hugo oli käynyt taideopinnot<br />
Ateneumissa 1907-1908. Hän asui silloin osan<br />
ajastaan Kallen luona Tapanilassa. Kallen käydessä<br />
Närpiössä hän poikkesi säännöllisesti myös Hugon<br />
luona. Heillä oli luottamuksellinen ystävyyssuhde.<br />
He keskustelivat kaikesta, politiikasta ja<br />
yleisistä asioista. Sitten puheet menivätkin salaisille<br />
väylille, jolloin puhuttiin melkein kuiskaten.<br />
He ymmärsivät toisiaan pienillä kasvonliikkeillä,<br />
ilmeiden muunnoksilla ja varsinkin, kun huumori<br />
leiskui.<br />
Kallen läheisistä ystävistä läheisin oli John William<br />
Nylander, johon Kalle <strong>Bengts</strong> tutustui kesällä<br />
1904 Härnosandissa Pohjanlahden toisella puolella.<br />
Ystävyys alkoi myrskyisellä merellä ja se kesti<br />
kaikki myrskyt niin maalla kuin merellä. Nylander<br />
oli realisti ja Kalle oli melkein kaikessa idealisti.<br />
Kuitenkin molemmat tekivät työtään rohkeasti<br />
samalla tavalla maan vapauden eteen. Myöhemmin<br />
Nylander muutti Norjaan. Heidän kirjeen-<br />
131
Antti <strong>Bengts</strong><br />
Parturi Ollilaisen logo.<br />
Kauhajoen Karhun logo.<br />
Piironki.<br />
vaihtonsa, vaikka se ei ollut kuin kirje jouluna, se<br />
oli sitäkin syvempää ystävyyden ja kunnioituksen<br />
osoitusta rakkaalle ystävälle.<br />
Molemmat kertasivat menneitä, kokemusrikkaita<br />
aikojaan, varsinkin Kalle <strong>Bengts</strong>. John oli Kallelle<br />
kuin rippi-isä. Hänelle Kalle <strong>Bengts</strong> purki syvimmät<br />
ajatuksensa ja tunteet aidon rehellisesti ja sai<br />
takaisin ymmärtävää palautetta ja kannustusta.<br />
Kirjeensä Johnille Kalle <strong>Bengts</strong> lopettaa: ”John,<br />
kun olemme täyttäneet tehtävämme, saamme mennä.<br />
Samoin olet sinäkin niin usein saanut kokea.<br />
Mutta kerran meillä oli rinnassa tuli, joka paloi<br />
Jumalalle, isänmaalle. Sinä olet kyntänyt meriä,<br />
minä taas esi-isäini peltoja niin, että hiki virtasi ja<br />
sydän paloi!” 27 <strong>Bengts</strong>in Kallen viimeisenä keväänä<br />
he kirjoittivat enemmän kuin koskaan. Syynä<br />
oli Myrsky-maalaus, josta Kalle maalasi version<br />
ystävälleen. Kallen sairastaessa John tuki aateveljeään<br />
myös taloudellisesti.<br />
Lauri Santtu tutustui Kristiinankaupungissa<br />
<strong>Bengts</strong>in perheeseen. Vuosia myöhemmin hän<br />
tuli <strong>Bengts</strong>in perheen luokse muutamaksi kuukaudeksi.<br />
Kalle <strong>Bengts</strong>in muutettua Jyväskylään<br />
piti Santtu häneen säännöllisesti yhteyttä. Kun<br />
Lauri Santtu kuuli Kallen vakavasta sairaudesta,<br />
oli hän yksi harvoista, joka kiitti häntä eläessään<br />
eikä vasta arkun äärellä, kuten on tavallista: ”Olet<br />
varmaan ystäväni aikoinasi istunut näiden samojen<br />
pöytien ääressä, jossa minä toivottavasti viimeistä<br />
opiskeluvuotta työskentelen ja tämän kirjeen<br />
kirjoittelen. Täältä tiesi vei voimakkaaseen<br />
luovaan työhön, jossa olet kyntänyt oman vakosi<br />
Suomen taiteen sarkaan. Minulle Sinä Kalle olet<br />
merkinnyt niin korvaamattoman paljon rehtinä<br />
miehen esikuvana ja pohjattoman reiluna ystävänä,<br />
että se on jättänyt minuun lähtemättömän<br />
jäljen.” 28<br />
Kalle <strong>Bengts</strong>in omien sanojensa mukaan hän ei<br />
vihannut mitään niin paljon kuin kieliriitoja.<br />
Niistä hän herkkänä ihmisenä kärsi suunnattomasti<br />
ja pysytteli kaukana. Hänestä oli tuskallista,<br />
kun hän ei tiennyt, oliko hän suomalainen<br />
vai ruotsalainen. Hänen äidinkielensä oli ruotsi<br />
ja sitä hän rakasti, mutta hän rakasti myös suomea,<br />
koska se oli hänen maansa kieli. Ja tietenkin<br />
isänmaataan Suomea!<br />
Ystävälleen Nylanderille Kalle kirjoitti huhtikuussa<br />
1934: ”Tämä kielifanatismi – no jaa – kaipaan<br />
sitä, että saisin asua ruotsalaisessa yhteiskunnassa –<br />
jos mahdollista. Monasti olen hiljaisuudessa miettinyt<br />
muuttamista Ruotsiin, ei kuulisi kieliriitoja<br />
ja siellä sitä olisi muukalainen muukalaisen nimellä.”<br />
29<br />
Perheen myötä Kalle suomalaistui. Kerran kun<br />
taiteilijan kotona Jyväskylässä oli ollut käymässä<br />
ruotsinkielinen pohjalainen, joka oli käyttänyt<br />
omaa kieltään, Kalle oli keskeyttänyt hänet ja<br />
tokaissut: ”Meillä puhutaan suomea!”<br />
KIELIKYSYMYS<br />
John W. Nylander,<br />
liitupiirros.<br />
(cat. 1322)<br />
132
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
MYRSKYSSÄ PURJEHTIJA<br />
Jo Kristiinassa <strong>Bengts</strong> aloitti pyynnöstä suunnitelmat<br />
kotikirkkonsa sisätilojen koristamiseksi<br />
maalauksin. Työtään kirkkojen seinämaalauksiksi<br />
hän jatkoi Jyväskylässä koko loppuelämänsä. Niihin<br />
hän kulutti valtavasti energiaa. Hän kirjoitti<br />
jatkuvasti päättäjille ja todisteli miten kaikki rahoitetaan.<br />
Mutta hän sai turhaan odotella päättäjiltä<br />
myönteistä vastausta.<br />
Koko Kumpulan kausi oli taloudellisesti Kalle<br />
<strong>Bengts</strong>ille ja hänen perheelleen vaikeaa aikaa.<br />
Kallen kirjeet lähimmilleen todistavat, kuinka<br />
hänen on pitänyt taistella. Kalle purki huoliaan<br />
maansa henkisestä tilasta ja siitä kuinka omistava<br />
luokka polki huonompiosaisia ja heikot poljettiin<br />
jalkoihin. Kieliriidat olivat seuranneet häntä<br />
koko ajan. Niissä hän sai jopa eräiden ystäviensäkin<br />
taholta tuntea tikarin piston selässään.<br />
1930-lukujen vaihteessa hän menetti vasemmasta<br />
silmästään melkein näkönsä. Silloin hänellä oli<br />
suururakat parhaillaan tekeillä mm. Kivijärven<br />
alttaritaulu. Tarvittaessa hän turvautui ja luotti<br />
poikansa apuun suurten teosten suhteita määriteltäessä.<br />
Vaikeinta oli perheen taloudellinen tilanne.<br />
Vaikeaksi sen teki myös silloista yhteiskuntaa<br />
koetteleva pula-aika. <strong>Bengts</strong> oli ahkera, mutta<br />
taulut eivät menneet kaupaksi. Työt piti myydä<br />
leipää vastaan siihen hintaan kuin kauppias<br />
suostui. Mutta oli myös toisinkin. Silloin kun<br />
Kallen töillä oli kysyntää hän ei hennonut myydä,<br />
vaikka olisi saanut pyytämänsä hinnan. Mutta<br />
sitten kun oli pakko, ne piti myydä halvalla tai<br />
antaa vekseleitä vastaan.<br />
Kesällä 1934 <strong>Bengts</strong>it saivat tietää mahdollisuudesta<br />
päästä Lallukan taiteilijakotiin Helsinkiin.<br />
Se varmeni, kun Kalle <strong>Bengts</strong> kävi ottamassa asiasta<br />
selvää elokuussa. Tilanne näytti hiukan valoisammalta.<br />
Mutta toisin kävi. Kalle <strong>Bengts</strong>iin<br />
iski sairaus ja hän joutui lopullisesti vuoteen<br />
omaksi. Vasta kuolinvuoteellaan <strong>Bengts</strong> kertoi<br />
pojalleen Eerolle itsenäisyysuskostaan: ”Kun minä<br />
aikoinani sanoin, että Suomi on vielä itsenäinen,<br />
ne nauroivat minulle! Mutta, kun olin Ruovedellä<br />
Akseli Gallénin luona, minä lankesin polvilleni<br />
maahan ja rukoilin Jumalaa, että Suomi tulisi itsenäiseksi.<br />
Ihmiset sanoivat minua hulluksi. Mutta<br />
Suomi on itsenäinen!”<br />
Yksi tärkeimmistä henkisistä lenkeistä oli <strong>Bengts</strong>ille<br />
Elsa Heporauta. <strong>Bengts</strong>it ja Heporaudat tutustuivat<br />
Jyväskylässä v.1915, jolloin molemmat<br />
perheet asuivat kaupungissa. Elsa Heporautaa ja<br />
Kalle <strong>Bengts</strong>iä yhdisti samanlainen kalevalalainen<br />
133
Antti <strong>Bengts</strong><br />
aatemaailma. Heporauta oli varmasti yksi harvoista,<br />
joka ymmärsi täysin <strong>Bengts</strong>iä ihmisenä ja taiteilijana<br />
sekä ihaili häntä. Heporaudat tukivat<br />
<strong>Bengts</strong>in perhettä alusta loppuun saakka niillä<br />
resursseilla, mitä heillä oli. He välittivät Kallen<br />
maalauksia ja ostivat niitä itselleen.<br />
Elsa Heporauta sai tietää Kallen vakavasta sairaudesta<br />
kesken tunnetun keskisuomalaisen vaikuttajan,<br />
Impi Sirkan syntymäpäiväjuhlia, ja ystävät<br />
lennättivät hänet autolla Kallen sairasvuoteelle.<br />
Elsa astui Kallen luokse syli täynnä kukkia. Kalle<br />
sanoi: ”En minä vielä olla kuollut!” Kun Elsa oli<br />
ollut Kallen luona reilut kaksi tuntia, Kalle rauhoittui.<br />
Heporauta kirjoitti: ”Sitä käyntiä en tule<br />
koskaan unohtamaan. Niin puhdas ja jalo kuin<br />
<strong>Bengts</strong> oli ollut koko elämänsä, niin hän oli nyt<br />
muutamaa päivää ennen kuolemaansa... Niin<br />
sammui <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in elämä, tuon alkuvoimaisen<br />
miehen, isänmaansa innokkaan palvojan, aitosuomalaisen,<br />
suuren taiteilijan ja jalon ihmisen.”<br />
30<br />
ISOISÄN JALANJÄLJILLÄ<br />
Kalle <strong>Bengts</strong>in nimi jäi jo lapsuudessani vahvasti<br />
minun korviini, kun mummoni mainitsi hänestä<br />
usein jossain asiayhteydessä. Muistikuvat olivat tavallisuudesta<br />
poikkeavia siitä mitä yleensä ihmisistä<br />
puhuttiin, ja siitä mielenkiintoni heräsi isoisääni<br />
kohtaan.<br />
Aloin koota kuin palapeliä muotokuvaa vaaristani<br />
ja etsiä hänen jälkiään.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> sanoi kerran pojalleen, joka ihmetteli<br />
jalanjälkeä isänsä eräässä piirustuksessa: ”Jos minusta<br />
ei jää mitään jälkeeni, niin ainakin jalanjälkeni<br />
haluan jättää”! Isoisäni persoonan ja hänen taiteensa<br />
jättämät jäljet ovat nyt tämän kirjan muodossa<br />
pelastetut tuleville sukupolville.<br />
Se ei olisi ollut mahdollista ilman museonjohtaja<br />
Marianne Koskimies-Envallin määrätietoista ja sinnikästä<br />
työtä teosluettelon kirjoittamisessa ja sen<br />
saattamisessa painoasuun. Olen enemmän kuin kiitollinen<br />
hänelle sekä myös niille sadoille ja taas sadoille<br />
henkilöille, jotka ovat olleet minulle avuksi<br />
isoisäni <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in jälkien etsinnässä ja niiden<br />
tallentamisessa vuosikymmenien aikana.<br />
Jyväskylässä elokuussa 2006<br />
Antti <strong>Bengts</strong><br />
134
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
VIITTEET<br />
1<br />
CB:n kirje ”Kära vänner!” 16.3.1931. CBA.<br />
2<br />
CB:n kirje John Nylanderille 17.3.1933. Kumpula. ÅA.<br />
3<br />
CB:n kirje John Nylanderille 17.3.1933. Kumpula. ÅA.<br />
4<br />
Eero <strong>Bengts</strong>in haastattelu.<br />
5<br />
Eva von Schantz-Olsenin haastattelu.<br />
6<br />
CB:n kirje John Nylanderille 30.12.1929.<br />
7<br />
CB:n muistiinpanot.<br />
8<br />
CB:n kirje John Nylanderille (?) 17.3.1933. Kumpula. ÅA.<br />
10<br />
CB:n kirje John Nylanderille (?) 9.11.1930. Kumpula. ÅA.<br />
11<br />
Helsingin Sanomat 6.12.1904.<br />
12<br />
Helsingin Sanomat 11.11.1905.<br />
13<br />
CB:n kirje 2.11.1915.<br />
14<br />
CB:n kirje 16.2.1915.<br />
15<br />
CB:n kirjeluonnos Hugo Parviaiselle 24.1.1919 Kristiinasta.<br />
16<br />
Eero <strong>Bengts</strong>in haastattelu.<br />
17<br />
Heporauta 1934 (Pyrkijä).<br />
18<br />
Antti Aromaan haastattelu.<br />
19<br />
CB:n kirje 1.1.1934.<br />
20<br />
CB:n kirje John Nylanderille? 30.12.1926.<br />
21<br />
Eero <strong>Bengts</strong>in haastattelu.<br />
22<br />
Eero <strong>Bengts</strong>in haastattelu.<br />
23<br />
CB:n kirje John Nylanderille 23.3.1931.<br />
24<br />
CB:n kirje Oscar Mangsille 16.3.1931.<br />
25<br />
CB:n kirje Oscar <strong>Bengts</strong>ille 21.1.1926.<br />
26<br />
CB:n kirje Oscar <strong>Bengts</strong>ille 25.1.1933.<br />
27<br />
CB:n kirje John Nylanderille 11.12.1931. (uudelleen käännös<br />
suomesta ruotsiin)<br />
28<br />
Lauri Santun kirje CB:lle Ateneumista 9.10.1934.<br />
29<br />
CB:n kirje John Nylanderille 3.6.1934.<br />
30<br />
Heporauta 1934 (Pyrkijä).<br />
Kirjakauppias Ester Alajoen exlibris,<br />
linopainanta.<br />
(cat. 1288)<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in oma exlibris, etsaus.<br />
(cat. 1290)<br />
135
CARL BENGTSIN ELÄMÄ VUOSILUKUINA<br />
Antti <strong>Bengts</strong><br />
1876 syntyi 2.4. Närpiön Finbyssä<br />
1893 sai ensimmäiset öljyvärit kuvernööri W.<br />
Schaumanilta<br />
1895 koristemaalari Karl Hellstenin oppilaana<br />
Helsingissä, iltaisin Taideyhdistyksen piirustuskoulussa<br />
1896 taideteollisessa koulussa Helsingissä<br />
1897-1898 Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa<br />
1899-1900 Gallen-Kallelan oppilaana Ruovedellä<br />
1900 avusti Gallen-Kallelaa Pariisin maailmannäyttelyn<br />
freskojen teossa<br />
1901 töitä ensi kerran näytteillä; opintomatka<br />
Firenzeen<br />
1902 kolme kuukautta Pohjois-Karjalassa Lieksassa,<br />
oppi suomea, muutti Tampereelle<br />
1903 suunnitteli ja toteutti Werner Palanderille<br />
hirsirakennuksia; prof. Otto Anderssonin kanssa<br />
kansanmusiikkiperinnettä tallentamassa<br />
1904 maalasi Tampereen Palanderin talon freskot<br />
1904-1905 John Engelbergin kanssa maalausliike<br />
Helsingissä<br />
1906 avioliittoon Erika Mäkisen kanssa Tampereella<br />
1906 huonekalujen suunnittelua Gästrinin puusepänliikkeessä<br />
Vaasassa<br />
1907-1908 Lounais-Suomessa Brage-yhdistyksen<br />
toimesta kansanperinteen tallennusta<br />
1909-13 maalasi Helsingissä, Tampereella ja Närpiössä<br />
1911 kesä Porvoon mlk:ssa; Helsingissä ensimmäinen<br />
yksityisnäyttely<br />
1912 löysi Keski-Suomesta savupirttiaiheita<br />
1913-1914 Tammisaaren Sommarössä maanviljelystä<br />
Oscar-veljen kanssa<br />
1914-1916 asui ajoittain Jyväskylässä<br />
1915 töissä Parviaisen tehtaalla Säynätsalossa,<br />
maalasi kesällä Laukaassa<br />
1916-17 asui Peninkylässä ja Myrkyssä Karijoella<br />
maanviljelijänä<br />
1918-1927 asui ja maalasi Kristiinankaupungissa;<br />
maalausmatkoja Suupohjaan<br />
1920 yksityisnäyttely Vaasassa<br />
1922 Virossa Kalevala-seuran stipendiaattina<br />
prof. A.O. Väisäsen ja tait. Alpo Sailon kanssa<br />
1927-1934 asui ja maalasi Jyväskylässä Kuokkalan<br />
Jokivarresta ostamassaan Kumpulan talossa<br />
1928 alttaritauluehdotus Teuvan kirkkoon, Korpilahden<br />
Kovalassa Gallénin vieraana<br />
1929 maalasi “Legenda”-triptyykin eduskunnan<br />
suuren valiokunnan maalauskilpailuun<br />
1931 maalasi alttaritaulun Kivijärven kirkkoon<br />
1934 kuoli 10.10.1934 syöpään.<br />
136
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ihmisenä<br />
Hevonen 1920. (cat. 421)<br />
137
Jaakko Linkamo<br />
<strong>Bengts</strong> maalaa Lapinkankaan savupirtissä 1930-luvulla. Kuva: Esko Aaltonen.<br />
138
Kansanelämänkuvaukset<br />
Kansanelämän kuvaaminen –<br />
kansanmiehen kunniavelka<br />
JAAKKO LINKAMO<br />
Jo vuoden 1904 aikoihin <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> oli tehnyt<br />
piirustustöitä Kansallismuseossa. Työ kansanperinteen<br />
kuvallisen tallentamisen parissa<br />
ajoittui pääasiallisesti 1900-luvun ensimmäisen<br />
vuosikymmenen lopulle. Brage-yhdistyksen toimeksiannosta<br />
<strong>Bengts</strong> piirsi kansanesineistöä<br />
kahdella matkalla vuosina 1907-08. Niiden<br />
kohteina olivat Parainen ja Närpiö. <strong>Bengts</strong> piirsi<br />
ja tutkijana toimi Gabriel Nikander. Tämän<br />
jälkeen <strong>Bengts</strong> oli Nikanderin avustajana, kun<br />
tämä valmisteli kirjaansa Byar och gårdar i Helsinge.<br />
1920-luvun alkuun osui <strong>Bengts</strong>in osallistuminen<br />
Kalevalaseuran tutkimusretkeen Viron<br />
Setumaalle. Tätä ennen, vuonna 1898, <strong>Bengts</strong><br />
oli anonut apurahaa Vienan-matkaan. Siinä hän<br />
ei onnistunut, mutta pääsi vuonna 1902 Lieksan<br />
Virsuvaaraan, jonka ihmisiä hän kuvaili rehdeiksi<br />
ja kunnollisiksi.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> oli ollut avoin kansanelämän arvoille<br />
jo lapsena. Sen sanoiksi puettu muistelus toimii<br />
avaimena hänen kansanelämänkuvaustensa<br />
ymmärtämiseen. Valoisimpia muistojani ovat iltapuhteet<br />
takkatulen ääressä, kun oli tultu kelkkamäestä<br />
illan hämärtyessä. Tuntui ihanalta lämmitellä<br />
kohmettuneita sormiaan läksyjä lukiessa. Kun<br />
siitä oli selvitty, ruvettiin yleensä veistämään. Tehtiin<br />
joskus älläntikkuja, vaikka niistä tulikin kömpelöjä<br />
verrattuna varttuneempien veistämiin. Samoin<br />
tehtiin puuhevosia ja pikku rekiä sekä ajovarusteita<br />
niihin. Oli aikaa myös ihaillen seurata vanhempien<br />
ja isompien sisarusten työskentelyä sekä<br />
kuunnella niitä kaikenmoisia tarinoita, joita tulen<br />
loisteessa työn kuluessa kerrottiin. Tulen heikko kajo<br />
luo omalla, aivan hypnotisoivalla tenhollaan enemmän<br />
viihtyisyyttä ja työniloa kuin mikään moderni<br />
valaistus. Kun talonpoika tulee ulkotöistään<br />
kylmästä talvi-ilmasta, on enemmän ilo kuin vaiva<br />
ottaa käteensä kirves ja puukko ja käydä taas käsiksi<br />
jo alettuun työhön. Ja siinäpä ei yksikään liike<br />
tai kirveenisku välty lasten katseilta, vaan kaikki<br />
painuu mieleen.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in kasvuympäristö oli eteläpohjalainen<br />
Närpiö. Pohjanmaa on ollut yhteiskunnallisesti<br />
muusta Suomesta poikkeava. Täältä puuttuivat<br />
sekä herraskartanot että rusthollit. Ainoastaan<br />
pappilat ja sotilasvirkatalot toivat maaseudulle<br />
jonkinmoista korkeakulttuuria. Torppareita<br />
ja palkollisia toki oli, mutta torpat olivat talonpoikaistilojen<br />
alaisia, ja palveluskunta söi samassa<br />
pöydässä kuin isäntäväki. Mäkitupalaisiakin<br />
on luonnollisesti ollut, usein arvostettuina käsi-<br />
139<br />
Seppä takoo.<br />
(cat. 1124)
Jaakko Linkamo<br />
Puhdetyötä tekeviä miehiä.<br />
(cat. 1094)<br />
työläisinä, samoin itsellisiä. Metsäseuduilla oli<br />
niin sanottuja kruununtorppareita.<br />
Tässä on muistettava, että papistonkin oli<br />
ollut Pohjanmaalla kansanomaistuttava; vakiintunut<br />
käytäntö täällä oli, että papit valittiin oman<br />
maakunnan kasvateista. Herätysliikkeet toivat lisänsä<br />
kansankulttuuriin. Ne stimuloivat rahvaan<br />
älyllistä pohdiskelua, joka näin kehittyi työstämään<br />
muitakin olemassaolon ongelmia kuin pelkkiä<br />
hengellisiä. Henkinen jano vaikutti lisäävästi lukusekä<br />
keskustelutaitoon ja uskonnollinenkin kirjallisuus<br />
avarsi käsityspiiriä. Tasa-arvoisessa yhteiskunnassa<br />
talonpoika jopa rohkeni esittää papillekin<br />
eriäviä mielipiteitä. Pohjalaisen papin oli tämä<br />
ymmärrettävä ja hyväksyttävä. – Kylien itsehallinnolliset<br />
elimet olivat täällä pitkälle kehittyneet.<br />
Myös valtiollinen uudistuminen kosketti<br />
Närpiötä: yksi Vaasan läänin neljästä reservikomppaniasta<br />
toimi siellä autonomisen Suomen sotaväen<br />
olemassaoloajan (1882 – 1901). Siirtolaisuus<br />
oli vähentänyt tilattoman väestön luomaa<br />
sosiaalista painetta, joka etelässä puhkesi kapinaksi<br />
enimpien pohjalaisten omaksuessa säilyttävän<br />
kannan. Närpiön seudun kosketus suomenkieliseen<br />
maakuntaan oli aikaa myöten vähentynyt,<br />
mikä johtui paljolti ruotsalaisalueen taloudellisesta<br />
taantumisesta 1800-luvun lopulla. Suhdanteet<br />
olivat muuttuneet, eikä rannikko enää kyennyt<br />
antamaan samoja aktiivisia kulttuurivirikkeitä kuin<br />
ennen. Rautateiden myötä pohjalaisten suuntautuminen<br />
siirtyi yhä enemmän sisämaahan ja etelään<br />
päin. Kansankulttuurin esineelliset ilmentymät,<br />
kuten rakennukset ja työvälineet, ovat Pohjanmaalla<br />
kuitenkin olleet yhtenevät kielestä riippumatta.<br />
Tärkeä paikallinen erikoisuus <strong>Bengts</strong>in<br />
lapsuusseudulla oli pukuperinne. Seudun vanhoillinen<br />
kansanpuku piti pintansa juhla-asuna pitkään,<br />
ja etenkin Tiukan puvusta tuli laajasti tunnettu.<br />
Närpiön läpi kulki rantatie, joka toi seudulle<br />
ulkopuolisia virikkeitä, ja pienet Kristiinan<br />
ja Kaskisten kaupungit olivat lähellä.<br />
140
Kansanelämänkuvaukset<br />
Kansankulttuuria voi karkeasti tulkita siten, että<br />
Itä-Suomessa ihmisen asema yhteisössään on määrittynyt<br />
enemmän hänen sanallisten valmiuksiensa<br />
mukaan, kun taas lännessä käden taidot ovat<br />
olleet keskeisiä. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in kasvaminen ympäristössä,<br />
jossa aineellisen kulttuurin muotoon<br />
on kiinnitetty paljon huomiota ja uhrattu runsaasti<br />
aikaa, on epäilemättä ollut omiaan ruokkimaan<br />
hänen visuaalista kiinnostustaan ja herkkyyttään.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in tuotanto, josta tässä kosketellaan<br />
sen kansatieteellistä sisältöä, osuu ajankohtaan,<br />
jolloin arkielämässä tapahtui siirtymistä<br />
luontoistaloudesta ja lihastyön käytöstä markkinatalouteen<br />
ja koneellistumiseen. Tähän mennessä<br />
maaseudun arkityön voimanlähteinä oli<br />
ollut ihmisten ja lähinnä hevosten tai härkien<br />
energian ohella vain vesi- ja tuulivoima. Vesivoimaakin<br />
kyettiin hyödyntämään pelkästään pienissä<br />
laitoksissa. Erilaisten rattaistojen avulla<br />
hevosia pystyttiin käyttämään vaikkapa puimatai<br />
savensekoittamislaitteiden voimanlähteenä.<br />
1800-luvun jälkipuoliskolta alkaen konevoima<br />
tuli käyttöön. Ensiksi höyrykoneet, sitten poltto-<br />
ja lopuksi sähkömoottorit tulivat käyttövoimaksi<br />
maaseudullekin. Siirtymävaihetta täyskoneelliseen<br />
maatalouteen edustivat käsi- tai hevoskäyttöiset<br />
tekniset laitteet, kuten separaattori<br />
ja niittokone.<br />
Suomen maatalous oli ollut viljanviljelykseen<br />
keskittyvää aina 1800-luvun toiselle puoliskolle<br />
saakka, mutta tuolloin sattuneet katovuodet sekä<br />
edullisen viljan saanti ulkomailta muuttivat suuntausta.<br />
Huomattiin, että Suomessa olikin kannattavampaa<br />
tuottaa voita, jolla oli kysyntää ulkomailla.<br />
Kotoinen maataloutemme alkoi yhä<br />
enemmän olla osa kansainvälistä markkinataloutta,<br />
ja uusien teknis-taloudellisten laitosten,<br />
kuten meijereiden, merkitys tuli keskeiseksi.<br />
Osuustoiminta oli kuitenkin sellainen taloudellisen<br />
aktiivisuuden muoto, joka tarjosi kansanihmisillekin<br />
sananvaltaa. Karjatalous uudistui<br />
muun muassa siten, että lehmärotuja kehitettiin<br />
Heinänteko.<br />
(cat. 1045)<br />
141
Jaakko Linkamo<br />
Lehmiä laitumella 1921.<br />
(cat. 435)<br />
ja niiden paremmuudesta kiisteltiin. Kotimaisista<br />
roduista vertailtiin lähinnä itä- tai länsisuomalaisen<br />
lehmän edullisuutta, mutta ulkomailta tuotettiin<br />
maahamme ayrshire-rotuisia lehmiä, jollainen<br />
näkyy <strong>Bengts</strong>in laidunkuvassakin.<br />
On huomion arvoista, että <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> on varsinaisissa<br />
kansanelämänkuvauksissaan keskittynyt<br />
perinteisen talonpoikaiskulttuurin ilmenemismuotoihin,<br />
eikä ole paljonkaan esittänyt uudistusten<br />
mukanaan tuomia ilmiöitä. Tämä on sitäkin<br />
huomattavampaa, kun tietää hänen muun<br />
kiinnostuksensa esimerkiksi teknisiin uutuuksiin.<br />
”Vanhanaikaisia niin kuin kansanelämä itse”,<br />
kommentoi <strong>Bengts</strong> näitä töitään.<br />
Syytä on myös korostaa <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in<br />
ansioita kansatieteellisenä dokumentoijana. Hänen<br />
kuvauksensa ovat ansiokas aineisto kansanelämän<br />
eri aloilta suurten teknisten ja ympäristöllisten<br />
muutosten edellä. Arvosteluissa jopa<br />
mentiin niinkin pitkälle, että katsottiin hänen<br />
painottavan enemmän aatteellis-illustratiivista<br />
puolta kuin maalauksellis-taiteellista. Eräs arvostelija<br />
tosin käytti nimitystä ”bygdemålaren”<br />
142
Kansanelämänkuvaukset<br />
Mies ja riihi 1915.<br />
(cat. 244)<br />
Kevät Sommarössä 1914.<br />
(cat. 217)<br />
143
Jaakko Linkamo<br />
Jokimaisema,<br />
ehkä 1929.<br />
(cat. 530)<br />
myönteisessä merkityksessä korostaakseen <strong>Bengts</strong>in<br />
asiantuntemusta. Työväenlehti painotti hänen<br />
ansioitaan työn maalarina. Kuitenkin aiheisto<br />
myös sitoi arvostelut kovasti Gallen-Kallelaan,<br />
vaikka <strong>Bengts</strong>in ansiona nähtiin oma linja.<br />
KULTTUURIMAISEMA<br />
Heti tuotantonsa alusta lähtien <strong>Bengts</strong> on kuvannut<br />
ympäristöään ja sen elämää. On merkittävää<br />
havaita, että hän ei opettajansa Akseli Gallen-Kallelan<br />
tavoin oikeastaan koskaan kuvannut pelkkää<br />
erämaata. Ihmisen läsnäolo tai hänen toimintansa<br />
jäljet ovat aina mukana maisemassa. <strong>Bengts</strong>in<br />
maisemakuvat ovat siis niin kutsutun kulttuurimaiseman<br />
esityksiä. Tuotannon kokonaisuudelle<br />
antaa myös kiintoisan ulottuvuuden se, että sen<br />
synty-ympäristönä on ollut sekä pohjalainen että<br />
keskisuomalainen maisema ynnä joitakin muita<br />
maisematyyppejä Suomesta ja Virosta.<br />
<strong>Bengts</strong>in väritaiteen kaudelle sijoittuu joukko<br />
kuvauksia Porvoon seudulta Kiialan kartanon<br />
mailta. Näistä laajan maisemallisen kokonaisesityksen<br />
tarjoaa näkymä Porvoonjokilaaksoon.<br />
Vaihtelevasti kumpuileva maisema on ollut otollinen<br />
kuvattava taiteilijan vilkkaasti pyörteilevälle,<br />
irtonaiselle pensselinkäytölle. Ihminen ja hänen<br />
työnsä tulokset hallitsevat kuvia; maanviljelijä,<br />
rakennukset ja viljelykset ovat sisällön pääasia,<br />
ja luonnonmaisema antaa kokonaisuudelle<br />
kehyksen. Tilavaikutelma syntyy nimenomaan<br />
maan tasossa eikä niinkään korkeussuunnassa –<br />
taivasta ei paljonkaan näy. Valo on <strong>Bengts</strong>ille<br />
ominaisesti säteilevää. Perspektiivi rakentuu valolle<br />
ja värille. Merkille pantava seikka on henkilön<br />
suora katseyhteys (s. 35).<br />
144
Kansanelämänkuvaukset<br />
Lautta Perälänjoella<br />
n. 1920-luku.<br />
(cat. 1047)<br />
Kristiinan-kaudelta on peräisin jokimaiseman<br />
kuvaus, joka ympäristötyyppinä on antanut<br />
taiteilijalle toisenlaisia haasteita. Jyrkkä-äyräiseksi<br />
syöpynyttä jokiuomaa lukuunottamatta<br />
muun maiseman muodot eivät ole vaihtelevia.<br />
Kuva on ennen muuta valon ja varjon tutkielma.<br />
Tällaisen maisematyypin kuvauksessa myös horisontti<br />
saa merkittävämmän aseman kuin edellisessä.<br />
<strong>Bengts</strong> on dokumentoinut tässä työssä<br />
tuon ajan pohjalaisen maiseman luonteenomaiset<br />
piirteet. Kylämaisema oli varsin puuton. Joenkaan<br />
partaille ei päässyt kasvamaan pensaita,<br />
koska karja piti ne puhtaina laiduntamalla siellä.<br />
Tässäkin kuvassa joen ranta on hevosten laitumena.<br />
– Teoksia on havainnollista verrata vaikkapa<br />
Eero Nelimarkan samanaikaisiin lakeusnäkymiin,<br />
jotka <strong>Bengts</strong>iin nähden ovat staattisempia.<br />
Tämä koskee ennen muuta väritystä ja maalaustekniikkaa,<br />
mutta myös piirustuksellisesti Nelimarkka<br />
on ollut suurpiirteisempi. Vertailu korostaa<br />
<strong>Bengts</strong>in olemusta valotaiteilijana. Hän<br />
on myös leimallisesti ollut aurinkoisen päivän<br />
kuvaaja. Voitaneen liioittelematta todeta, että<br />
Nelimarkka on ollut maiseman psykologisempi<br />
pohdiskelija.<br />
Kulttuurimaiseman ja työn ylistyksenä<br />
voidaan syystä pitää <strong>Bengts</strong>in kuvauksia järviheinän<br />
korjuusta Jurvanjärvellä. Nykyisin kokonaan<br />
kuivattu järvi oli vielä tuolloin matalaa, runsaasti<br />
heinää kasvavaa vesistöä. Kuvauksia hallitsevat<br />
kirkas valo sekä ihmisten ja hevosten liikkeiden<br />
tarkoituksenmukainen kauneus. Perinnäisille<br />
työtavoillehan oli ominaista se, että niihin ei<br />
sisältynyt yhtään turhaa tai epätarkoituksenmukaista<br />
liikettä, vaan kaikki oli aikojen kuluessa<br />
hioutunut täydellisyyteensä. <strong>Bengts</strong> onkin ollut<br />
kansanomaisen työn tuntijana oikea henkilö esittämään<br />
sitä. Samalla hän on tallentanut tämän<br />
väistyvän talousmuodon välineistöä ja työtapoja.<br />
– Jurvanjärven kuivatus oli aloitettu jo 1700-lu-<br />
Vinttikaivo 1931.<br />
(cat. 809)<br />
145
Jaakko Linkamo<br />
vulla sen tulvimisen vuoksi. Perkaamiset vaikuttivat<br />
järven tilaan niin paljon, että se alkoi kasvaa<br />
kortetta. Järviheinän sato jaettiin vakiintuneiden<br />
tapaoikeudellisten periaatteiden mukaan.<br />
Jurvanjärven lopullinen kuivattaminen pelloksi<br />
on tapahtunut vasta 1900-luvun kuluessa (s. 107).<br />
Edellä kuvaillut maisemakokonaisuudet viestivät<br />
toistaiseksi ehjänä pysyneestä ihmisen ja luonnon<br />
vuorovaikutuksesta. Maatalous ei ole vielä koneellistunut,<br />
vaan sen käyttövoimana ovat ihmisja<br />
hevostyö sekä auringon valo ja maan kasvu<br />
karjan tuotteen voimistamana. Rakentaminen<br />
pohjautuu kansanihmisten taitoon ja mieltymyksiin,<br />
joissa yhdistyvät kauneus ja kokemusperäinen<br />
käytännöllisyys. Sama seikka näkyy myös<br />
rakennusten ja viljelysten harkitussa sijoittelussa<br />
luonnon tarjoamaan miljööseen, materiaalintuntemuksessa<br />
ja suhteessa elävään luontoon. Vasta<br />
romantiikan mukanaan tuoma makumieltymys<br />
on vaikkapa puiden omaksuminen osaksi pihaympäristöä.<br />
Ennen niillä ei koettu olevan viihtyvyysmerkitystä,<br />
vaan joskus yksittäisiä puita<br />
pidettiin tuomassa onnea tai jonkin henkilön<br />
nimikkopuina.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in rakennuskuvauksessa voidaan erottaa<br />
toisaalta dokumentoivaa esitystä, toisaalta<br />
kuvataiteellisten arvojen korostamista. Lapväärtiläistalon<br />
pihapiirin kuvaus on pääasiallisesti<br />
kertova, vaikka se sisältääkin väri- ja valotaiteellisia<br />
arvoja. Peninkylän pihamökki samalta vuodelta<br />
on pelkistyneemmän vahva, tiivis esitys.<br />
Värin, viivan ja muodon riemukas kokonaisuus<br />
on laukaalaisen Rössin kujan näkymä, jota perustellusti<br />
voi pitää yhtenä <strong>Bengts</strong>in päätöistä.<br />
Talonpoikaistalojen ulkomaalaus oli pitkään varsin<br />
vähäistä; vielä viime sotien jälkeenkin joissain<br />
pitäjissä saattoi neljä viidennestäkin taloista<br />
olla maalaamatta. Pohjois-Suomessa kirkonky-<br />
Riihtä ahtamassa, pastelli<br />
1920-luku.<br />
(cat. 780)<br />
146
Kansanelämänkuvaukset<br />
Puusepän pajassa<br />
(Kärrynpyörän tekijät),<br />
vesiväri 1920.<br />
(cat. 430)<br />
liä kutsuttiinkin ”maalikyliksi” (ss. 9, 49).<br />
Verrattaessa pohjalaista asutusmiljöötä<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in toiseen tärkeään kotiseutuun Keski-Suomeen,<br />
on mainittava se ero, jota juuri Rössin<br />
talokin edustaa. Länsi-Suomessa tavallinen<br />
asutustyyppi oli nimittäin useista eri pihapiireistä<br />
muodostuva ryhmäkylä, kun sen sijaan Keski-<br />
Suomessa talot olivat yksinäisasumuksia, ja kylä<br />
oli siellä käsitteellisempi kokonaisuus. Näin oli<br />
yleisesti Itä-Suomessakin, ja jo Keski-Suomessa<br />
esiintyi itäsuomalaista vaara-asutusta, jossa talot<br />
olivat siirtyneet asumaan ja viljelemään vaarojen<br />
lakialueita. Siellä maa oli hikevää, koska jääkauden<br />
jälkeinen meri ei ollut huuhtonut siitä ravinteita,<br />
kuivan maan paljastuessa suoraan jään<br />
alta. Korkealla oltiin turvassa hallalta sekä alttiina<br />
runsaalle päivänvalolle. – Samaan aikaan, kun<br />
<strong>Bengts</strong> tallensi maalaamalla keskisuomalaisia savupirttejä,<br />
myös Albert Hämäläinen dokumentoi<br />
niitä Keski-Suomen kansanrakennukset -kirjaansa<br />
varten. Osa kirjan taloesimerkeistä on sellaisia,<br />
joita <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>kin on taiteessaan kuvannut.<br />
Näihin aikoihin virisi muutenkin laaja rakennus-<br />
ja asuntohistoriallinen tutkimus.<br />
Kristiinankaupungin kuvaukset liittyvät<br />
läheisesti merenranta-aiheisiin. Itse kaupunkimiljööstä<br />
on lähikuvia lähinnä pihoista ja katunäkymistä,<br />
ei niinkään yksittäisistä rakennuksista.<br />
Kaupunki on usein esitetty tyynenä kesäilta-<br />
147<br />
Höyläävä mies, väriliitu.<br />
(cat. 1106)
Jaakko Linkamo<br />
Kyläsuutari<br />
Etelä-Pohjanmaalta<br />
1924.<br />
(cat. 550)<br />
na meren puolelta nähtynä, jolloin se näyttäytyy<br />
monien tornien silhuettina lämpimän sinistä taivasta<br />
vasten. Joskus kaupunki esiintyy värikkäänä<br />
taloryhmänä rannalla tai vaikkapa valoisana<br />
torinäkymänä. Molemmissa tapauksissa keskeisessä<br />
osassa on jälleen valo. Satamassa tai redillä<br />
on aluksia, joihin joskus kuuluu jo uudenkin ajan<br />
höyrylaivoja (ss. 43, 108).<br />
SISÄKUVAT JA TULI<br />
Hänen silmänsä olivat ensin tottumattomat sauhupirtin<br />
hämäryyteen, eikä hän tahtonut paletistaan<br />
löytää oikeita värejä. Maalauksista tuli mustia,<br />
jyrkkävarjoisia. <strong>Bengts</strong> poltti monta taulua ja rikkoi.<br />
Mutta kun hänen katseensa oli kylliksi teroittunut,<br />
hän huomasi, että auringonpaisteen heijastuessa<br />
sisään musta pinta muuttui siniseksi ja vihreäksi.<br />
Ja kun katsoi kauan laipiokattoon, alkoi se<br />
elää, läikehtiä ja liikkua kuin meren pinta, monivivahteisena,<br />
kiiltävän välkkyisenä.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in asuntoihanne oli savupirtti. Paitsi,<br />
että hän oli vakuuttunut sen terveellisyydestä<br />
ja kaikenlaisesta hyvästä vaikutuksesta ihmiseen,<br />
hän löysi sen pimeydestä myös uuden taiteellisen<br />
ulottuvuuden: savupirtti ei ollutkaan musta,<br />
vaan sen seinät loistivat upean sinisinä. Muutkin<br />
värit ja muodot saivat savupirtistä kaikupohjan,<br />
joka antoi niille ainutkertaista tehoa. Savutupalinja<br />
oli mukana <strong>Bengts</strong>in taiteessa koko hänen<br />
tuotantonsa ajan, eikä sen tyylikään vaihdellut.<br />
Omastakin savupirtistä hän haaveili.<br />
Yllä olevan lainauksen kirjoittanut Esko Aaltonen<br />
on kertonut, ettei <strong>Bengts</strong> ollut uskonut enää<br />
savupirttejä käytössä löytävänsäkään. Mutta<br />
148
Kansanelämänkuvaukset<br />
Vanha keittiö, Laukaa 1929.<br />
(cat. 761)<br />
vuonna 1912 hän sellaisen havaitsi Päijänteeltä<br />
käsin, ja sinne hän jäi maalaamaan. Muitakin<br />
pirttejä vielä löytyi. Pirtit ja niiden ilmapiiri<br />
tekivät häneen niin suuren vaikutuksen, että hän<br />
totesi: ”Ilman savupirttejä meillä ei olisi kansanrunoutta<br />
eikä Kalevalaa”.<br />
Savupirtti oli rakennus, jota lämmitettiin<br />
savujohtimettomalla uunilla. Savu nousi<br />
uunista pirtin yläosaan, josta se ohjautui katolla<br />
olleen puisen lakeistorven kautta ulos. Keski-Suomestakin<br />
on tiedossa, että savupirttiä on<br />
käytetty aikanaan myös puintiin ja saunomiseen.<br />
Kuvitteellisen, valtaisan savupirtin<br />
<strong>Bengts</strong> on kuvannut Pohjolan pitoja esittävässä<br />
teoksessa. Pirtille ei ole olemassa kansatieteellistä<br />
vastinetta; vaikkapa pirttiä keskeltä tukevia<br />
kannatinpylväitä suomalaisessa kansanrakentamisessa<br />
ei ole esiintynyt. Erittäin arkaainen –<br />
lähinnä esihistoriallinen tai varhaiskeskiaikainen<br />
– piirre on avotulen polttaminen pirtin keskelle<br />
sijoittuvassa tulisijassa, josta savu kohoaa suoraan<br />
ylös katossa olevan aukon kautta. Mainitsemisen<br />
arvoista on, että tällainen Pohjolan tupa<br />
on <strong>Bengts</strong>in kansanelämänkuvauksissa harvinainen<br />
poikkeus, koska se ei suoranaisesti esitä olemassa<br />
olevaa asiaa. Teoksen lähtökohtakaan ei<br />
tosin ole ollut dokumentaarinen ( s. 50).<br />
Taiteilija teki ensimmäisen työskentelymatkan<br />
Keski-Suomeen kesällä 1912, jolloin<br />
hän liikkui Päijänteen alueella tutkimassa<br />
savupirttejä. Vuonna 1915 <strong>Bengts</strong> kulki Keski-Suomessa<br />
syventyen seudun maisemaan ja<br />
sen isoihin tupiin, joita hän vertasi kirkkoihin.<br />
Korpilahden Kovalassa oleskelleen Akseli Gallen-Kallelan<br />
luona hän kävi kesällä 1928 maalaten<br />
samalla. – Oli jo kuviteltu savupirttien<br />
olevan harvinaisia, mutta vuoden 1929 tiedustelumatkoillaan<br />
Albert Hämäläinen totesi niitä<br />
olevan jäljellä enemmän kuin yleisesti oli<br />
luultu, sekä Keski-Suomessa länsiosaa lukuunottamatta<br />
että laajalla itäsuomalaisella alueella<br />
Kainuuta myöten.<br />
149
Jaakko Linkamo<br />
Pitkäisen leimahdus 1918.<br />
(cat. 339)<br />
Pohjalaisessa tuvassa on jo iso lasi-ikkuna ja savujohdollinen<br />
takka. Toisin kuin savupirtissä,<br />
tuvassa on myös koko joukko irtohuonekaluja.<br />
Lattiaa peittävät monet raidalliset räsymatot.<br />
Niin sanotun valkean tuvan leviäminen maahamme<br />
olikin, useimpien kansatieteellisten innovaatioiden<br />
lailla, tapahtunut lännestä alkaen. On<br />
kuitenkin muistettava, että idänkin suunta on<br />
antanut lukuisia uutuuksia. Uutuuksille vakiintuneet<br />
nimet ovat alkuperän jäljittämisessä monesti<br />
varsin paljastavia (s. 11).<br />
Etelä-Pohjanmaan taloudellisen nousukauden<br />
seurauksena valkeat tuvat olivat saavuttaneet<br />
kehityksensä huipun 1800-luvun lopulla.<br />
Edistystä tähän tulokseen oli tapahtunut jo sata<br />
vuotta. Pohjalainen tupa olikin saanut sisustukseensa<br />
nähden täysin vakiintuneen sisäisen rakenteen.<br />
Kaikilla osasilla oli siinä aivan yksityiskohtainen<br />
järjestyksensä aina almanakan ja kissankupin<br />
paikkaa myöten, päähuonekaluista puhu-<br />
150
Kansanelämänkuvaukset<br />
mattakaan. Irtotuolitkin, joiden paikaksi<br />
päiväsaikaan oli vakiintunut<br />
kerrossängyn edusta, olivat kukin<br />
käyttäjänsä mukaan mitoitettuja.<br />
”Kehityksensä loppuvaiheessa talonpoikainen<br />
asuntokulttuuri oli tiukasti<br />
mutta tarkoituksenmukaisesti jäsentynyttä”,<br />
Toivo Vuorela on tiivistänyt<br />
asian. 1930-luvun alkuvuosina Vaasa-lehdelle<br />
antamassaan haastattelussa<br />
<strong>Bengts</strong> on intoutunut maalailemaan<br />
pohjalaista tupaa sanoin: ”Eteläpohjalainen<br />
pirtti on kaiken keskus, se on<br />
kotikulttuurin arvokkain tyyssija ja se<br />
pitäisi säilyttää jokaisessa talossa. - - -<br />
Eihän aatelislinna ole mitään ilman<br />
ritarisalia. Miksi siis eteläpohjalaisen<br />
talon pitäisi olla ilman pirttiä?”<br />
Joissakin sisäkuvissa <strong>Bengts</strong>illä on tanskalaista J.<br />
F. Willumsenia muistuttava maalausote, mutta<br />
kun Willumsenin esitys on varsin ekspressiivistä,<br />
niin <strong>Bengts</strong> ei ole tätä puolta läheskään niin voimakkaasti<br />
korostanut. Myös ulkokuvissaan Willumsen<br />
oli samoin erityisen ansiokas valon esittäjä.<br />
Valon avulla <strong>Bengts</strong> on saanut syntymään<br />
vaikutelman voimakkaasta keskittymisestä vaikkapa<br />
käsityöhön. Eräissä sisänäkymissä, kuten<br />
sauna-aiheissa, <strong>Bengts</strong>in ja Vilho Lammen näkemystavoilla<br />
on yhteneväisyyttä.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> on ollut taiteessaan huomattava tulen<br />
tutkija ja kuvaaja. Loistavimmillaan <strong>Bengts</strong>in<br />
tulenkuvaus on takan loimussa työskenteleviä<br />
ihmisiä esitettäessä. Itse takka on kuvattu jopa<br />
aivan valkohehkuisena valonlähteenä, jonka paisteessa<br />
koko tuvan asukit pystyvät toimittamaan<br />
askareitaan. Kukaan ei ole jouten, vaan kukin<br />
keskittyy työhönsä tai vähintäänkin lukemiseen.<br />
Valolla on luonnehdittu hahmojen ääriviivat, ja<br />
valo luo koko heidän olemukseensa myönteistä<br />
asennetta. Taiteilija on kyennyt esittämään ihmisen<br />
käytössä olevan tulen kokonaisvaltaista hyvyyttä.<br />
Aivan oikealla tavalla <strong>Bengts</strong> on pystynyt<br />
viestimään takan keskeisestä merkityksestä vanhassa<br />
tuvassa; ilman sitä korkealle kehittynyt talonpoikaiskulttuuri<br />
ei olisi ollut mahdollinen.<br />
Tämä heijastuu jo takan koosta ja sen monipuolisesta<br />
rakenteestakin. Enimmässä osassa maata<br />
takan kupu oli suorasivuinen, mutta Etelä-Pohjanmaalta<br />
Päijänteen seuduille ulottuvalla alueella<br />
se on paikoin ollut kaareva. Vaikka <strong>Bengts</strong> oli<br />
savupirtin ihailija, hän ei siis myöskään väheksynyt<br />
savujohdollisen tulisijan arvoja (s. 54).<br />
Taiteilija on tehnyt koko joukon ulkokuvia<br />
pimeässä. Niissä talot valaisevat lyhtymäisesti<br />
tai vaikkapa kulkuneuvot heittävät valoaan<br />
tummaan ympäristöön. Salamakin on kiehtonut<br />
<strong>Bengts</strong>iä: ukkosella kuvatun tuparakennuksen<br />
yläpuolella välähtää polvekkeinen salama.<br />
Hän on kuitenkin päätynyt esittämään sen symbolimerkkinsä<br />
kaltaisena eikä realistisena. Revontulet<br />
esiintyvät niinikään <strong>Bengts</strong>in aiheistossa, samoin<br />
kipinät, metsäpalo ja juhannustulet sekä piipunsytytys.<br />
Vainovalkeat, kaskisavut, lehmisavu<br />
ja hiilimiilu toistuvat teemoina myös. Jo aivan<br />
ensimmäisiin <strong>Bengts</strong>in maalauksiin kuuluu Närpiössä<br />
sattunutta tulipaloa kuvaava teos. Taiteilija<br />
oli ollut tapahtuman silminnäkijä (s. 13).<br />
Mutta pohjalaisessa tuvassa oli siis jo<br />
varhain ollut myös isot lasi-ikkunat, joiden tarjoaman<br />
valon myötä sisustus oli saanut sekä väriä<br />
että koristeellisia muotoja. <strong>Bengts</strong>illä on ollut<br />
myös erinomainen kyky korostaa valkoista päi-<br />
Alpo Sailo Ruovedellä 1901.<br />
(cat. 66)<br />
151
Jaakko Linkamo<br />
Talvinen savutupa,<br />
pastelli.<br />
(cat. 1253)<br />
vänvaloa värikkäässä tuvansisustassa. Kaksikerroksisten<br />
korkoossänkyjen punavoittoiset raanuverhot<br />
ja samaan interiööriin toisinaan sijoittuneet<br />
värikkään kansanpukuiset henkilöt saavat<br />
tukea valkoisten liinojen hohteesta. Asumisen<br />
uudistuminen oli tuonut mukanaan huonekasveja,<br />
joiden vihreästä <strong>Bengts</strong> sai haastavan ja kolorismiaan<br />
rikastuttavan lisän. Huolimatta siitä,<br />
että <strong>Bengts</strong> piti savupirttiä suomalaisen henkisen<br />
perinnön syntysijana, on valkeallakin tuvalla<br />
ollut hänelle arvoja (s. 24).<br />
1930-luvulla Etelä-Pohjanmaalla suoritetun kotiteollisuustuotteiden<br />
levinneisyysinventoinnin<br />
perusteella kävi ilmi etenkin sängynpeitteiden<br />
runsaus. Niitä käytettiin monella muullakin tavalla<br />
sisustuksessa kuin vain vuoteiden peittoina.<br />
Juuri tekstiilien paljous ja merkityksellinen<br />
asema antoivat leimansa vanhalle pohjalaiselle<br />
tuvalle. Hulda Kontturi on selittänyt asiaa:<br />
”Kun käsityö on vielä, niin kuin Etelä-Pohjanmaalla,<br />
ei ainoastaan tarpeen tyydyttämistä, vaan<br />
myös suuressa määrin yhteiskunnallisen arvon<br />
mitta ja siten luonut pakottavan henkisen tarpeen<br />
ja taustan käsityön tuotteiden esiintymiselle,<br />
on myöskin luonnollista, että sen vaikutus<br />
on pysyvämpää kuin vain tavallisen käyttötavaran<br />
valmistus”.<br />
TYÖ JA YHTEISÖLLISYYS<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in näihin aihepiireihin liittyvä taide<br />
sisältää melkoisesti laatukuvamaista esitystapaa<br />
liittymättä kuitenkaan laatukuvan varsinaiseen<br />
taidehistorialliseen traditioon.<br />
Niin työn kuin yhteisöllisyyden kuvauksissaan<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> eroaa Gallen-Kallelasta siinä,<br />
että hän ei ole erotellut naisten ja miesten työskentelyä<br />
omiksi kuvauksikseen, vaan esittää molempia<br />
yhteisen työn tai samanaikaisesti ja samassa<br />
paikassa tapahtuvan toiminnan suorittajina. Yhteisöllisissä<br />
tilanteissakaan miehiä ja naisia ei hänen<br />
töissään ole eroteltu toisistaan. Voidaanko<br />
tässä nähdä <strong>Bengts</strong>in oman kulttuuritaustan vaikutusta?<br />
Pohjanmaalla oli normaalia, että naiset<br />
osallistuivat sellaisiinkin töihin, joita muualla pidettiin<br />
yksinomaan miesten tehtävinä. Näitä olivat<br />
tietyt hevosajot tai kyntäminen. Peltotöihin<br />
osallistuminen toisaalta vahvisti naisen asemaa ja<br />
riippumattomuutta. Osuva näyte tästä tasa-arvosta<br />
on kuva ojankaivajista sekä kyntävästä naisesta.<br />
Pieni poikkeus <strong>Bengts</strong>in tuotannossa on äestäjän<br />
kuva sikäli, että siinä esiintyy tekninen uutuus<br />
Hankmo-äes, joita alettiin valmistaa Koivulahden<br />
Hankmossa 1900-luvun alussa. Muuten <strong>Bengts</strong><br />
pitäytyi enimmäkseen perinteisten työtapojen ja<br />
-välineiden kuvauksessa. Äestäminen oli nuorille<br />
152
Kansanelämänkuvaukset<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> maalaa<br />
äestäjää Kauhajoella<br />
1924.<br />
Äestäjä Kauhajoella<br />
(Kasari-Ahon vainiolla) 1924.<br />
(cat. 541)<br />
153
Jaakko Linkamo<br />
Heinässä.<br />
(cat. 259)<br />
Elonleikkuu 1915.<br />
(cat. 255)<br />
154
Kansanelämänkuvaukset<br />
sopivaa työtä, koska se ei ollut kovin raskasta ja<br />
koska aikuinen olisi saattanut olla turhan raskas<br />
paino äkeen päällä.<br />
Erityisen hyvin <strong>Bengts</strong>in herkkä valontaju<br />
tulee näkyviin kuvassa, jossa nainen kutoo<br />
kangaspuilla. Huoneeseen tulee ulkoa valkoista<br />
kevättalven valoa. Tämä oli juuri se vuodenaika,<br />
jolloin kutominen taloissa aloitettiin pimeän keskitalven<br />
mentyä. Teoksen valonkuvaus on hyvin<br />
onnistunutta, mikä käy sitäkin paremmin ilmi,<br />
koska se poikkeaa niin selvästi <strong>Bengts</strong>in muitten<br />
sisäkuvien valonluonnehdinnasta (s. 157). Näistä<br />
voi näytteinä mainita kirnuavaa tyttöä sekä suutaria<br />
esittävät maalaukset (ss. 106, 148).<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in taiteessa työnteko on kyllä<br />
kovaa, mutta se ei ole raskasta raatamista. Työ<br />
vaikuttaa nautinnolta tai vähintäänkin elämän<br />
merkitykseltä. Mahtaako tässä olla jotakin poh-<br />
Juhannussauna 1915.<br />
(cat. 250)<br />
Heinänteossa 1930.<br />
(cat. 793)<br />
155
Jaakko Linkamo<br />
Ida <strong>Bengts</strong> kyntää 1920.<br />
(cat. 418)<br />
jalaista? Jos <strong>Bengts</strong>in leikkuuväkeä vertaa vaikka<br />
Millet’n Tähkänpoimijoihin, niin jotain tästä näkemyksestä<br />
tulee hyvin esille. <strong>Bengts</strong>in maltillinen<br />
realismi havainnollistuu myös rinnastettaessa<br />
hänen töitään esimerkiksi Järnefeltin kaskenpolttajiin,<br />
toki muistaen erilaisen ajallisen viitekehyksen.<br />
Vanhassa talonpoikaisyhteisössä työn<br />
innostavuuden lähde oli sisällytetty muun muassa<br />
talkookäytäntöön. Vaikkapa elonkorjuutalkoissa<br />
tehtiin työtä iloisen kilpailun hengessä;<br />
kokkapuheet sinkoilivat, nauru rajahteli. Hyvään<br />
suoritukseen kannusti miehisen kunnon ja naisellisen<br />
taidon osoittaminen. Hidas tai hoksaamaton<br />
saatettiin vaivihkaa ”saartaa”, eli leikattiin<br />
hänen ohitseen ja editseen, ja taas oli hauskaa.<br />
Rivakkuus oli valttia pärekattotalkoissakin. Oli<br />
rehvakasta, kun ensimmäisenä sai huutaa lisää<br />
päreitä ja komentaa siirtymään ylöspäin. Sellaisella<br />
menolla tuli valmista. Ja kaiken jaksamisen<br />
palkitsi lopulta hyvä ruoka ja juoma sekä tanssi.<br />
Talkoiden toinen funktio sisältyi esimerkiksi pellavanloukutus-<br />
ja lihtauskökkään, jossa nuorilla<br />
naisilla ja miehillä oli tilaisuus työskennellä lähekkäin<br />
ja vaihtaa keskenään muitakin kuin työhön<br />
liittyviä merkityksiä otollisesti virittyneessä<br />
ilmapiirissä. Syksyiset yölliset mallassaunat täyttivät<br />
samaa tarkoitusta, ja sielläpä poikien velvollisuudet<br />
rajoittuivatkin vain seurusteluun.<br />
Tässä yhteydessä on sopivaa muistuttaa, että yöjalassa<br />
käynti on entisessä talonpoikaisessa yhteisössä<br />
ollut tarkasti säädeltyä toimintaa, jonka<br />
pelisäännöt edellyttivät korrektia käyttäytymistä.<br />
Itsensä unohtamisella olisi ollut omalle ja talon<br />
kunnialle kohtalokkaat seuraukset. – Juuri<br />
pateettisuudesta vapaa kansanelämän- ja etenkin<br />
työnkuvaus on <strong>Bengts</strong>in taiteen vahvuus. On<br />
aiheellista kysyä, onko tällainen suhtautumistapa<br />
ollut Suomen kuvataiteessa lopultakin aika<br />
harvinainen. <strong>Bengts</strong> oli sitä mieltä, että Akseli<br />
Gallen-Kallela tarkasteli kansanelämää liian ylhäältä,<br />
aivan sellaisenaan ja sen kurjimmissakin<br />
ilmenemismuodoissa. Omaa asennettaan <strong>Bengts</strong><br />
perusteli sillä, että hän koki tuntevansa saloseutujen<br />
vaikeat olot.<br />
Erityistä syytä on vertailla etenkin <strong>Bengts</strong>in<br />
henkilökuvausta samoihin aikoihin toimineen<br />
Aarno Karimon (1886-1952) tuotantoon. Suurelta<br />
osin kuvittajana tunnetuksi tullut Karimo,<br />
jonka pääteokseksi muodostui kirjasarja Kumpujen<br />
yöstä (1930-32), on selvästikin asenteellisempi<br />
ihmiskuvaaja kuin <strong>Bengts</strong>. Karimon miehet ovat<br />
kautta linjan maskuliinisia ja naiset vereviä. Karimo<br />
on halunnut korostaa Suomen kansan elinvoimaista<br />
olemusta. Toinen Karimon suurteos on<br />
Kuva-Kalevala vuodelta 1953. Karimoon verraten<br />
<strong>Bengts</strong>in henkilökuvaus on enemmänkin dokumentoivaa,<br />
mutta yksistään tämä olisi vajavainen<br />
luonnehdinta. Omaan henkilöhistoriaan eläytyvä<br />
esitystapa irrottaa teokset pelkästä ulkonaisesta<br />
kuvailusta.<br />
Kuva tiukkalaisista häistä lähenee varsinaista laatukuvaa:<br />
juhlapukuiset naiset ja miehet ovat asettuneet<br />
omiksi ryhmikseen eri puolille juhlataloa.<br />
Koko hääjuhla oli näytelmän luontoinen tarkasti<br />
määriteltyine rooleineen ja koreografioineen.<br />
Kansansoittajan kuvassa <strong>Bengts</strong> on dokumentoinut<br />
vanhaa musiikkiperinnettä. Viulu oli kansansoittimena<br />
yleinen, ennen kuin rämäkkä-äänisempi<br />
haitari sen syrjäytti etenkin tanssin säestyksessä.<br />
Antti Ranta-Knuuttila on hahmottanut<br />
hääjuhlakokonaisuuden ja sen merkityksen<br />
seuraavasti: ”Maakunnan vanhojen kansanomaisten<br />
juhlien peruspiirteinä ovat nähdäkseni seremoniallisuus<br />
ja koko juhlaväen toimiminen sekä<br />
ohjelman suorittajina että yleisönä.”<br />
156
Kansanelämänkuvaukset<br />
Yhteisöllisyyden ja sisäkuvien aiheistoon<br />
liittyvät läheisesti kuvat<br />
kansanihmisistä. Heidän vaatetuksensa<br />
heijastaa ajassa tapahtumassa<br />
olevaa muutosta. Vaatteisiin tarvitut<br />
kankaat valmistettiin kotona<br />
tai hankittiin kaupasta. Vaatteita<br />
teetettiin vielä räätäleillä tai ompelijoilla,<br />
mutta merkittävässä määrin<br />
oli jo saatavissa ostovaatetta.<br />
Esimerkkinä mainittakoon monet<br />
päähineet. Vaikkapa miehillä<br />
1800-luvun toiselta puoliskolta<br />
lähtien yleistynyt lippalakki oli sellainen.<br />
Tapa oli, että sisälläkin mies<br />
istui lakki päässä – paitsi syödessä.<br />
1800-luvun puolivälissä käyttöön tullut huivi<br />
säilyi naisen peruspäähineenä edelleen, mutta<br />
vanhoillista jäännettä edusti myssy.<br />
Miehillä oli 1800-lukuun saakka ollut pyhäpuvussa<br />
vallitsevana polvihousut, mutta uusien,<br />
etenkin Ranskan vallankumouksen mukanaan<br />
tuomien ihanteiden ansiosta pitkät housut tulivat<br />
yleiskäyttöön. Aivan itsenäisyyden alussa tulivat<br />
muotiin saapashousut, joiden nimeksi vakiintui<br />
pussihousut. Työssä käytettiin pehmeästä<br />
kankaasta tehtyjä paitoja ja pusakoita, pyhinä<br />
ja vapaahetkinä valkoista pystykauluspaitaa ja liiviä.<br />
Villapaita yleistyi myös. Naisten vaatetuksen<br />
leimallisin muutos näkyi siinä, kun siirryttiin<br />
kotikutoisesta kaupankankaaseen. Raidallisuuden<br />
tilalle tuli yksivärisyys, ruudullisuus tai<br />
kukallisuus. Entisen moniosaisen pukukokonaisuuden<br />
korvasi yhtenäinen leninki. Esiliina oli<br />
itsestäänselvä arkiasun osa. Sekä miesten että<br />
naisten päällysvaatteet alkoivat noudattaa yleismuotia.<br />
Jalkineet hankittiin vielä osin suutareilta,<br />
mutta yhä enenevässä määrässä kaupasta.<br />
Elettiin siis vieläkin<br />
vaatetuksen yhdenmukaistumisen<br />
aikaa.<br />
Yleinen muoti tuli yhä<br />
vallitsevammaksi, ja paikallistyyppisistä<br />
puvuista<br />
alettiin luopua. Ilmar<br />
Talve on tästä todennut:<br />
”Se mikä oli ollut luonnollista<br />
ja identiteetin<br />
kannalta välttämätöntä<br />
suppeassa paikallisessa<br />
yhteisössä, ei enää sopinutkaan,<br />
kun väestön<br />
liikkuvuus lisääntyi. Haluttiin<br />
olla samanlaisia<br />
kuin muutkin ja olla herättämättä<br />
tarpeetonta ja<br />
kiusallista huomiota.”<br />
Talvimaisema.<br />
(cat. 402)<br />
Kutoja.<br />
(cat. 1092)<br />
157
Jaakko Linkamo<br />
Lippalakkipoika.<br />
(cat. 393)<br />
Samahan muuten pätee murteen puhumiseenkin.<br />
Lasten ajanvietteen ja samalla yleisenkin<br />
kulkemisen välineenä oli käyttöön tullut potkukelkka,<br />
joka yleistyi 1900-luvun alussa.<br />
Pohjanmaalla kukoisti itsenäisyytemme alkuvuosikymmeninä<br />
voimakkaana taide-elämä, jonka<br />
tuotokset purkautuivat paljolti kansallisten muistojen<br />
ja arvojen taiteellisena manifestointina.<br />
Sortovuosien aikana padottu isänmaallisten teemojen<br />
aineellinen toteutus aiheutti omalta osaltaan<br />
vilkkaan toimintakauden tuolloin. On huomattavaa<br />
todeta, että kansanelämänkuvauksissaan<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ei kommentoi tätä kulttuurivirtausta,<br />
vaan antaa sille sijan toisiin tarpeisiin luodussa<br />
tuotannossaan. Pohjanmaalla on myös kansallismielisestä<br />
heräämisestä lähtien ollut kaikkeen<br />
vaikuttavana taustatekijänä kielellinen identifioituminen.<br />
Niin tieteen kuin taiteen tekijät ovat<br />
Lepohetki.<br />
(cat. 1120)<br />
158
Kansanelämänkuvaukset<br />
Björkön ukko lukee.<br />
(cat. 1113)<br />
Karvalakkimies.<br />
(cat. 1062)<br />
159
Jaakko Linkamo<br />
tavallisesti orientoituneet omaan kielelliseen kulttuuritaustaansa,<br />
ja toisenkielisen kulttuurin ja<br />
olojen tuntemus on tänä päivänäkin yllättävän<br />
vajavaista. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> on yksi niistä tekijöistä,<br />
jotka näyttävät päässeen irti tästä ongelmasta.<br />
Hänen avoin ja kiinnostunut mielensä säilyi lapsenomaisen<br />
herkkänä koko hänen ikänsä, ja kahden<br />
kulttuurikokonaisuuden risteäminen tuotti<br />
hänen työssään hyvät tulokset.<br />
VIRON SETUMAALLA<br />
<strong>Bengts</strong> onnistui pääsemään Viroon Kalevalaseuran<br />
myötävaikutuksella. Seura antoi hänelle stipendin<br />
matkalle, jolla hänen oli määrä tehdä kansatieteellisiä<br />
piirustuksia. Matkaseurueeseen kuuluivat<br />
myös A.O. Väisänen kansantietouden kerääjänä<br />
ja Alpo Sailo, joka halusi kuvata veistoksin<br />
runonlaulajia. Päämatkakohteeksi seurueelle<br />
tuli kaakkoisvirolaisen Setumaan Obinitsan kylä.<br />
Juuri Setumaata pidettiin erikoislaatuisimpana ja<br />
parhaiten säilyneenä Viron osana. Väestö siellä<br />
oli ortodoksista, ja kansan henkinen ja aineellinen<br />
kulttuuri poikkesi muusta Virosta. Setumaalla<br />
vietetyn puolentoista kuukauden aikana <strong>Bengts</strong><br />
valmisti useita kymmeniä töitä, joista osa oli pastelleja<br />
ja hiilipiirustuksia.<br />
Setumaan maisemaa <strong>Bengts</strong> kuvasi väritaiteellisella<br />
otteella. Ensisijaisesti korostuivat<br />
maiseman pinnanmuodot ja kulttuurimaisema.<br />
Paikallinen maatalous, sen luonnonkäyttö, rakennukset<br />
ja työtavat tulivat niinikään kuvatuiksi.<br />
Erityiskohteiksi muodostuivat perinteisesti pukeutuneet<br />
setukaishenkilöt ja heidän vaatetuksensa.<br />
Toisinaan kuvat ovat laatukuvamaisia – toisinaan<br />
tilannedokumentteja, joissa esiintyy myös<br />
perinteentallettaja. Vaatetuskuvaukset ovat joskus<br />
lähikuvia puvun näyttävimmistä osista. Viron<br />
tyypillisin asuinrakennus on riihitupa – nimensä<br />
mukaisesti asunnon ja riihen yhdistelmä<br />
– mutta Setumaalla sitä ei tunnettu, vaan asunto<br />
oli venäläistä tyyppiä.<br />
Setumaan kuviin kuuluu myös perinteentallennustilanteita.<br />
Lauluemo Miko Ode<br />
esittää eräässä kuvassa perinnettään A. O. Väisäselle.<br />
Vastaavia tilanteita <strong>Bengts</strong> oli kuvannut<br />
Suomessakin – vaikkapa Otto Anderssonin tallentamassa<br />
kansansoittajan ohjelmistoa. Setumaan<br />
kuvat sijoittuvat <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in värikaudelle;<br />
sekä maiseman että etenkin pukujen värilliset<br />
arvot ovat saaneet osakseen taiteilijan huomiota<br />
(ss. 70, 199).<br />
* * *<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in kansanelämänkuvaukset edustavat<br />
näkemystä, jonka perusteella häntä voidaan luonnehtia<br />
kestävän kehityksen puolestapuhujaksi.<br />
Hän pystyi näkemään sen, että perinteiset toiminta-<br />
ja talousmuodot olivat sopusoinnussa<br />
luonnon käyttömahdollisuuksien kanssa, ja että<br />
vakiintuneet työ- ja toimintatavat olivat kaikkein<br />
käytännöllisimpiä, esteettisimpiä ja eettisimpiä.<br />
Vertailukohtana hänellä oli jo useita vuosikymmeniä<br />
käynnissä ollut koneellistuminen ja kaupallistuminen,<br />
joiden myötään tuoman rikkinäisyyden<br />
hän hyvin saattoi havaita. <strong>Bengts</strong> näki<br />
sen harmonian, jonka vuosisatainen kehitys ja<br />
paikallisiin oloihin mukautuminen oli saanut aikaan,<br />
ja toivoi vastaisen edistymisen tapahtuvan<br />
tällä koetellulla pohjalla. Tässä hänellä ei vähiten<br />
ollut silmämääränä ihmisen sisäinen eheys ja<br />
ulkonainen tasapaino.<br />
Tytön muistot. (cat. 1125)<br />
160
Kansanelämänkuvaukset<br />
Lähteinä on käytetty seuraavia kirjoja:<br />
Veikko Anttila: Talonpojasta tuottajaksi. Rauma<br />
1974.<br />
Veikko Anttila/Ilmar Talve: Finnische Volkskunde.<br />
Hamburg 1980.<br />
Brage Årsskrift II 1907. Helsingfors 1908.<br />
Kansantaide ja perinnepolitiikka. Vammala 1969.<br />
Teoksessa olevat artikkelit Hulda Kontturi: Naisten<br />
käsityötaito, Antti Ranta-Knuuttila: Kansanomaisista<br />
juhlatavoista Etelä-Pohjanmaalla, Kustaa<br />
Vilkuna: Etelä-Pohjanmaan omaleimaisuudesta<br />
sekä Toivo Vuorela: Rakentajaperinteen tarkastelua.<br />
Albert Hämäläinen: Keski-Suomen kansanrakennukset.<br />
Tampere 1930.<br />
Keski-Suomen historia I-III. Jyväskylä 1999,<br />
1988, 1993.<br />
Närpes i går och i dag. Åbo 1974.<br />
Gustav Ränk: Vanha Viro. Turku 1955.<br />
Sukupolvien perintö I – III. Tampere 1984, 1985,<br />
1985.<br />
Ilmar Talve: Suomen kansankulttuuri. Mikkeli<br />
1980.<br />
Harri Turunen: Lakeuden joet. Kytösavut XV.<br />
Kurikka 1985.<br />
Vilho Tynkkynen: Vihreät liput. Helsinki 1949.<br />
Teoksessa oleva artikkeli Esko Aaltonen: Savupirtti.<br />
Niilo Valonen – Osmo Vuoristo: Suomen kansanrakennukset.<br />
Vammala 1994.<br />
Nils Erik Villstrand: Landet annorlunda. Vasa<br />
2002.<br />
Toivo Vuorela: Etelä-Pohjanmaan kansanrakennukset.<br />
Kyrönmaa VI. Vaasa 1949.<br />
Toivo Vuorela: Suomen kansankulttuuri. Porvoo<br />
1979.<br />
Bror Åkerblom: Tjöck kommuns historia. Vasa<br />
1976.<br />
Monisteet:<br />
Seija Tuomaala: <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in maalaustaide. Pro<br />
gradu -tutkielma. Taidehistorian laitos, Jyväskylän<br />
yliopisto 1990.<br />
Lehtiartikkelit, joihin kirjoituksessa viitataan:<br />
”Kyllä Pohjanmaa tulee vielä elämään taiteen<br />
merkeissä” sanoo taiteilija ja aatteiden mies<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>. Vaasa N:5 65, 18.3.1933.<br />
Veräjän-Mikko.<br />
Suon ojitusta, luonnos Närpiön<br />
kirkon seinämaalaukseksi,<br />
akvarelli, tussi.<br />
(cat. 1227)<br />
161
Dan Holm<br />
Ylös portaita.<br />
(cat. 1729)<br />
162
Piirustuksia ja pohdintoja<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in piirustuksia ja pohdintoja<br />
DAN HOLM<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> on synnynnäinen piirtäjä. Hän<br />
päättelee ja keksii ja piirtää tulokset. <strong>Bengts</strong> eläytyy<br />
piirtämisen suureen traditioon. Hän piirtää<br />
käytännön ratkaisut kuin olisi käsityöläinen tai<br />
rakennusmestari. Välillä tähtäimessä on itsenäinen<br />
taideteos, laveeraus tai akvarelli.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in piirustukset eivät siis ole pelkkiä<br />
esitöitä. Piirtäminen vapauttaa taiteilijanroolin<br />
rajoista. <strong>Bengts</strong> piirtää muistikuviaan, selventää<br />
elämänkokemuksiaan ja ajatuksiaan eri ilmiöistä.<br />
Ennen muuta piirtäjä <strong>Bengts</strong> loistaa rakennusten<br />
ja muistomerkkien suunnittelijana. Heti<br />
alkuun pitää muistaa, että tässä esiteltävät suunnitelmat<br />
vain harvoin on toteutettu. <strong>Bengts</strong>in<br />
arkkitehtuuri- ja muistomerkkisuunnitelmien viehätys<br />
piilee paljolti mittasuhteissa. Ne ovat ajoittain<br />
vähintäänkin jättimäisiä, ja kielivät tekijänsä<br />
antaumuksesta sekä vahvasta mielikuvituksesta.<br />
Juuri piirtäjänä <strong>Bengts</strong> saavuttaakin taiteellisen<br />
suorituskykynsä äärirajat.<br />
Vuonna 1904 <strong>Bengts</strong> piirtää pelimanni Penik-<br />
Josipin, Josef Krokbäckin Lapväärtistä. Tämä<br />
tapahtuu professori Otto Anderssonin tallentaessa<br />
suomenruotsalaista kansanrunoutta ja -musiikkia.<br />
Kalevalaseura perustettiin vuonna 1919;<br />
Gallénin lähipiiri oli vaalinut ajatusta jo vuodesta<br />
1911 lähtien. Uudelle kansakunnalle Kalevala<br />
oli mitä merkityksellisin. <strong>Bengts</strong> on kertonut<br />
jo vuonna 1900 (!) työstäneensä ajatusta Karjalaan<br />
rakennettavasta kansanrunouden mausoleumista.<br />
<strong>Bengts</strong>in mielikuvituksellisimmat ja kun-<br />
nianhimoisimmat arkkitehtuuripiirustukset liittyvätkin<br />
juuri Kalevalaan ja kansallisuusaatteeseen.<br />
Hän syttyy Eliel Saarisen suunnitelmista,<br />
jotka Kalevalaseura tilaa vuonna 1921 ja joiden<br />
tavoitteena on Kalevalatalo. Haaveena oli suurellinen<br />
kansankulttuurin, -runouden ja taiteen<br />
kehto. Saarisen piirtämä valtaisa rakennus jää<br />
kyllä toiseksi, kun sitä vertaa moniin <strong>Bengts</strong>in<br />
hankkeisiin.<br />
Vuosina 1914-15 <strong>Bengts</strong> asuu Jyväskylässä ja sen<br />
jälkeen kaupungin lähettyvillä Kumpulassa aina<br />
kuolemaansa asti vuonna 1934. Häntä on nähtävästi<br />
kovin kiinnostanut kaupungin viereisen<br />
Harjun suunnittelutehtävä. Tavoitteet olivatkin<br />
korkealla, ja niiden tuloksena syntyivät ”Neron<br />
portaat”, joissa Gunnar Wahlroos toteutti<br />
Toivo Salervon idean. <strong>Bengts</strong> piirtää alueelle<br />
haastavia luonnoksia: taidemuseoita sekä terassi-<br />
ja porrasmuodostelmia. Monesti esikuvina<br />
ovat Keski-Euroopan uusklassismin sovellukset.<br />
<strong>Bengts</strong> piirtää tyylikkäitä julkisivuja kaupungin<br />
liiketaloihin. Elegantisti hän muuntelee ehdotelmiensa<br />
pyörö- ja suippokaaria. <strong>Bengts</strong> vieläpä<br />
kirjoitti katsauksen arkkitehtuurin historiaan.<br />
Sen aiheisto on moninainen ja lähtökohta käytännöllinen.<br />
Hän soveltaa ilmasto-oppia ja tuomitsee<br />
rahanhimon, josta seuraa vain mielivaltaa<br />
ja joka rappeuttaa kulttuurin. <strong>Bengts</strong>in rakennustekninen<br />
kiinnostus heijastuu hienosti<br />
öljymaalauksesta, jossa Äijälänjoen silta on tekeillä<br />
vuonna 1931. <strong>Bengts</strong> hallitsee vaikeatkin<br />
perspektiivit täysin luontevasti.<br />
163
Dan Holm<br />
”Stenvilla”, veistos portailla.<br />
(cat. 1691)<br />
Kulmakivitalon sisäänkäynti.<br />
(cat. 1752.a)<br />
Fantasialinna.<br />
(cat. 1678)<br />
Ateljee-asuintalo mäellä.<br />
(cat. 1661)<br />
Ateljee-kerrostalo.<br />
(cat. 1772)<br />
164
Piirustuksia ja pohdintoja<br />
Urhojen Kumpu.<br />
(cat. 1728)<br />
Aivan huimaavan <strong>Bengts</strong> kehittää jättimäisestä<br />
rakennushankkeesta, Suomen sankarien ja perinteiden<br />
pyhätöstä. Revanššinomaisesti hän luo<br />
haaveen aarrekammiosta täynnä pystejä, taideteoksia,<br />
muistoesineitä ja asiakirjoja. Ne saisivat<br />
sijansa osin maanalaisesta Urhojen kummusta.<br />
Kummun multaa kattaisi kuusikko, niin että kokonaisuus<br />
vaipuisi unholaan. Joskus aikojen päästä<br />
se löytyisi, tulevat sukupolvet elvyttäisivät sankaritarun<br />
maineen ja liittäisivät sen suureen Urhojen<br />
Temppeliin. Tämähän selvästi viittaa muinaisen<br />
Egyptin hautakulttuuriin ja sen löytämiseen.<br />
<strong>Bengts</strong> saa puhtia tyytymättömyydestä tapaan,<br />
jolla oma aika vaalii vapaussodan sankariperintöä.<br />
Sama huoli painoi myös Pohjanmaan<br />
museon suurta kerääjää, Karl Hedmania. Hedmanhan<br />
loi museoon muistohallin, kun Suomen<br />
vapaudentemppeli jäi rakentamatta. Mannerheimin<br />
lähipiiri oli aikonut pystyttää sen valkoisen<br />
Suomen voitonmuistoksi heti sodan päätyttyä,<br />
vuonna 1918. Hedmanin muistohallilla ja <strong>Bengts</strong>in<br />
temppeli-interiöörillä on yhtymäkohta: rintakuvat<br />
on suggestiivisesti sijoitettu korkeiden<br />
pylväiden päähän. Näin haluttaneen molemmissa<br />
tapauksissa manifestoida sankarin apoteoosia.<br />
<strong>Bengts</strong> näyttää juuri 1920-luvulla yhdistelevän<br />
Egyptin ja antiikin arkkitehtuuriaiheita. Hän<br />
suunnittelee siis kansanrunouden pyhättöä Karjalaan.<br />
<strong>Bengts</strong> kertoo kiinnostuksensa vanhoja<br />
165
Dan Holm<br />
Keski-Suomen museo, pyöreä.<br />
(cat. 1779)<br />
Portaat taidemuseoon /<br />
taiteilijataloon.<br />
(cat. 1590)<br />
Taiteilijatalon ateljee.<br />
(cat. 1703)<br />
Taiteilijayhdyskunta,<br />
puolipyöreä piha.<br />
(cat. 1702)<br />
Sisäänkäynti kerrostalon<br />
kulmasta.<br />
(cat. 1756)<br />
166
Pyöreän keskihallin leikkaus, patsas keskellä.<br />
(cat. 1724)<br />
Piirustuksia ja pohdintoja<br />
Urhojen Kummun mausoleumin keskihalli pylväineen.<br />
(cat. 1720)<br />
167
Dan Holm<br />
kulttuureja ja erityisesti Egyptiä kohtaan heränneen<br />
Louvressa. Kiehtovaa yhtenevyyttä havaitsee<br />
<strong>Bengts</strong>in muotomaailman ja Etienne Louis<br />
Boulléen arkkitehtuurin välillä. Virikkeitä ovat<br />
antaneet ennen muuta Boulléen kenotafit, joista<br />
tunnetuin on pallonmuotoinen ehdotus Isaac<br />
Newtonin muistohaudaksi vuodelta 1784, yksi<br />
Ranskan vallankumouksen korkealentoisimmista<br />
arkkitehtuurisuunnitelmista. Otaksun, että<br />
<strong>Bengts</strong> Pariisin-oleskelunsa aikana tutustui Boulléen<br />
rakennustaiteeseen. Heistä kumpikin käyttää<br />
palloja ja sfäärejä ulko- ja sisätilojensa lähtökohtina.<br />
Sekä <strong>Bengts</strong> että Boullée painottavat<br />
yksinkertaista symmetriaa ja keskitystä. <strong>Bengts</strong><br />
osaltaan yhdistää sekä pyramidin että klassisen<br />
muotokielen jugendaiheistoon.<br />
Mitä persoonallisimman palloaihemuunnelman<br />
<strong>Bengts</strong> tekee valtavasta rakennuksesta, joka muodostuisi<br />
jaetusta pallosta ja jossa puoliskojen väliin<br />
syntyisi tenhoava ulkotila. <strong>Bengts</strong> kertoo,<br />
että kun Gallén kuuli tästä suurellisesta suunnitelmasta,<br />
”niin se nitistettiin taas vähäksi aikaa”.<br />
Suunnitelmat ajankohtaistuvat uudestaan, kun<br />
kauppaneuvos Aleksei Mitro lahjoittaa 20 000<br />
markkaa muistotemppelin pohjarahastoksi.<br />
Vaasa-lehti haastattelee <strong>Bengts</strong>iä 18. marraskuuta<br />
1933. Taiteilija kertoo mietteensä Vaasaan<br />
tulevasta Suomen vapaudenpatsaasta. Samaan<br />
aikaan arvioidaan Valter Jungin arkkitehtonista<br />
muistomerkkiehdotusta, jossa ylinnä olisi Pyhä<br />
Yrjänä ja lohikäärme. <strong>Bengts</strong> kertoo omasta kaavailustaan,<br />
valtavaan kokonaistaideteokseen tähtäävästä<br />
mausoleumi-ideasta. Hän muistuttaa,<br />
että myös Gallen-Kallela on toivonut sellaista.<br />
<strong>Bengts</strong> tahtoo, että mausoleumi pystytettäisiin<br />
joko Kasarmin- tai Kauppatorille. Nykytaiteen<br />
hän tyrmää. Hallitseva suuntaus on kuolettanut<br />
sitä jo kaksi vuosikymmentä. Tämä, hän lisää,<br />
on juutalaista juonittelua. <strong>Bengts</strong> näyttää jakavan<br />
Hedmanin nuivan käsityksen aikalaispolitiikastaan<br />
”humpuukina”. Vapaudentemppeli-ajatuksen<br />
lähtökohtia olivat Regensburgin lähistöllä<br />
sijaitseva Walhalla ja Kelheimin Befreiungshalle.<br />
<strong>Bengts</strong>in arkkitehtuurisuunnittelussa on vastaavia<br />
aiheita ja ideoita, mikä näkyy ennen muuta<br />
veistoskoristelussa.<br />
<strong>Bengts</strong> on kirjoittanut kiinnostavan omaelämäkerrallisen<br />
proosaluonnoksen. Hän on liittänyt<br />
siihen hurmaavan piirroksen itsestään pikkupoikana,<br />
joka on laittanut rihvelitaulun liedenkul-<br />
Halkaistu pallo<br />
-muistomerkki.<br />
(cat. 1806)<br />
168
Piirustuksia ja pohdintoja<br />
malle ja piirtää keskittyneesti (s. 8). Piirtäminen<br />
on <strong>Bengts</strong>ille tulevaisuuden avain. Päästyään vuosia<br />
myöhemmin Gallénin oppilaaksi hän vasta<br />
tunsi elävänsä. Kuten tässä on ilmennyt, niin<br />
suhde Galléniin on mitä mutkikkain. Elämäkertaluonnoksessaan<br />
<strong>Bengts</strong> syvästi katuu, kun antoi<br />
mestarin houkutella itsensä Pariisiin. Gallénin<br />
seurassa hänen on tuhlattava apurahansa pikajuniin<br />
ja kalliiseen oleskeluun, niin että joutuu<br />
viikon näkemään nälkää, ennen kuin saa rahaa<br />
Närpiöstä. <strong>Bengts</strong> oli vuonna 1928 mestarin<br />
seurassa Korpilahdella. Heitä tuntuu yhdistävän<br />
nykytaiteen vastainen taistelu, ja kumpikin<br />
toivoo savupirttikulttuurin uutta tulemista.<br />
Okkonen on myöhemmin kertonut mestarin ylimielisyydestä<br />
ja rengin nöyristelystä. <strong>Bengts</strong> kirjoittaa<br />
riipaisevan surunvalittelun Mary Gallénil-<br />
le, kun mestari on poissa. Hän ylistää heidän<br />
yhteistä taisteluaan funkista ja kommunistityylejä<br />
vastaan. Ja <strong>Bengts</strong> valottaa pakkomiellettään:<br />
”vaikka kuinka maalasin, niin en saanut muita<br />
vetoja pensseliini kuin Mestarin, taikka Väinämöisen<br />
– siihen määrään, että minun oli heitettävä<br />
pensselit siltä päivältä, yritin monesti mutta<br />
turhaan”.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> on sympaattinen taitelija, jonka mielikuvituksen<br />
pelikenttä oli piirtäminen. Sitä ohjailivat<br />
mielen taistelevat ainekset: kuohuva isänmaanrakkaus,<br />
suomalaiskansallisuus, suomen kielen<br />
ja kansanrunouden puolustus – yhtä aikaa sekä<br />
mahtipontinen että alistunut sankariromantiikka.<br />
Suomennos: Jaakko Linkamo<br />
Lähteet:<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>: Omaelämäkerran luonnos, painamaton.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>: Betraktelse över arkitektur, painamaton.<br />
Onni Okkonen: A. Gallen-Kallela, elämä ja taide,<br />
Porvoo 1949.<br />
Rintamamies 29, 22.7.1938, Urhojen kumpu.<br />
Vaasa 18.11.1933, <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in haastattelu.<br />
Verta hangella – Pohjalainen näkökulma vuosien<br />
1917-18 tapahtumiin, Vaasa 1999.<br />
Muistomerkki<br />
(Vapaudenpatsas?).<br />
(cat. 1438)<br />
169
Dan Holm<br />
Luonnos<br />
eduskuntataloksi,<br />
guassi, akvarelli.<br />
(cat. 1583)<br />
Taidemuseon portaat.<br />
(cat. 1784)<br />
170
Piirustuksia ja pohdintoja<br />
Näkymä Äijälänjoelle.<br />
(cat. 1140)<br />
171
Dan Holm<br />
Lauri Santun (Järvinen) piirros <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>istä.<br />
172
Teosluettelo<br />
Luettelo <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in teoksista<br />
Catalogue raisonné<br />
ANTTI BENGTS & MARIANNE KOSKIMIES-ENVALL<br />
Teosluettelo perustuu Antti <strong>Bengts</strong>in isoisänsä tuotannosta keräämään kortistoon, kuviin ja tiedostoihin.<br />
Laatinut Marianne Koskimies-Envall em. aineiston pohjalta yhdessä Antti <strong>Bengts</strong>in kanssa. Luettelo<br />
käsittää kaikki tiedossa olevat taiteilijan öljy- ja pastelliteokset, korkokuvat ja pääosan akvarelleista.<br />
Myös tunnetut seinä- ja lasimaalaukset sekä grafiikka ovat mukana. Piirustuksista, taideteollisuus- ja<br />
arkkitehtuurisuunnitelmista on otettu luetteloon vain valikoima. Lainausmerkeissä oleva teosnimi on<br />
taiteilijan itsensä käyttämä.<br />
Lyhenteet: AB = Antti <strong>Bengts</strong> / Antti <strong>Bengts</strong>in numerointi; akv. = vesiväri; o.a. = oikealla alhaalla;<br />
v.a. = vasemmalla alhaalla; o.y. = oikealla ylhäällä; v.y. = vasemmalla ylhäällä. Teoksen nimi lainausmerkeissä<br />
= taiteilijan antama nimi. Kun teoksen tekniikka on öljy kankaalle, tekniikkaa ei ole<br />
mainittu. Prov. = provenienssi = tietoja teoksen vaiheista ja omistajista; luettelossa mainittu pääsääntöisesti<br />
vain teosten varhaisimpia omistajia; ö-väri = öljyväri. = digikuvan nro. Digi-arkisto<br />
on Antti <strong>Bengts</strong>in hallussa. – Oikea ja vasen tulkittu katsojasta käsin.<br />
Kristiinassa järjestettiin vuonna 1925 suuret <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in teosten arpajaiset joissa joka arpa voitti.<br />
Tässä teosluettelossa on mahdollisuuksien mukaan mainittu tämä arpajaisvoittaja.<br />
Toisinnot on yleensä viety ensimmäisen version yhteyteen.<br />
Öljymaalaukset, pastellit ja akvarellit ........................................................................................... 174<br />
Ajoitetut .................................................................................................................................. 174<br />
Ajoittamattomat ...................................................................................................................... 229<br />
Kuvituksia, julisteita, painotuotteita ............................................................................................. 245<br />
Grafiikkaa ................................................................................................................................... 247<br />
Piirroksia, tussilaveerauksia .......................................................................................................... 247<br />
Ajoitetut .................................................................................................................................. 247<br />
Ajoittamattomat ...................................................................................................................... 250<br />
Seinämaalauksia, koristemaalausta, kulisseja, lasimaalausta ......................................................... 254<br />
Seinämaalauksia...................................................................................................................... 254<br />
Koristemaalausta, kulisseja, lasimaalausta ................................................................................ 255<br />
Kirkolliset seinämaalaussuunnitelmat ....................................................................................... 255<br />
Taideteollisuutta ........................................................................................................................... 257<br />
Tekstiilisuunnitelmia ............................................................................................................... 257<br />
Huonekalusuunnitelmia .......................................................................................................... 259<br />
Kuljetusvälineitä ...................................................................................................................... 259<br />
Rakennus- ja sisustussuunnitelmia ................................................................................................ 259<br />
Veistoksia, reliefejä ........................................................................................................................ 264<br />
Kirjasintyyppien selitys: Kursiivi = Pastellityö; KAPITEELI = AKVARELLI.<br />
173
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
1.<br />
ÖLJYMAALAUKSET, PASTELLIT JA AKVARELLIT<br />
Ajoitetut<br />
1893<br />
1. Maalaistalo talvella, 1893. Tiettävästi ensimmäinen CB:n<br />
maalaus. 20,8 x 26,8 cm, öljy puulevylle (vahvuus 11 mm),<br />
ei sign. Takana: “Josef Gnidars gård i Näsby-Närpes, tecknare<br />
efter nam för an dag 1893 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>”, “Lisa fick tavlan<br />
av faster Alina 1927”. AB 37. AB 1:0006.<br />
2. Sorsanmetsästäjä, 1893. Kivikkorannikkoa edessä vas. ja<br />
keskellä, kauempana karikkoa. Oik. metsästäjä soutuveneessä<br />
tähtää pyssyllään vasemmalle vaaleaan lintuun. Iltarusko,<br />
taivaalla lokkiparvi. Oik. reunassa purjevene - sekä horisontissa,<br />
etualalla ajopuita rannalla. 40 x 45 cm, öljy vanhalle<br />
kankaalle, sign. o.a. C B 1893 (sin.ö-väri), alla: Näsby<br />
(vihr.väri). Takana: “Karl Johan <strong>Bengts</strong>” (vihr.väri); “<strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> Näsby 1893” (lyijyk.). AB 1476. AB 1:0004.<br />
3. Kievarikyydissä / Kiesit, (n. 1893). Lakeusmaisema, kieseissä<br />
takana vas. kuvernööri Waldemar Schauman, joka oli<br />
ostanut nuorelle <strong>Bengts</strong>ille värit; taulu syntyi kiitokseksi niistä.<br />
Schaumanit muuttivat Helsinkiin 1897. 21,8 x 30,8 cm, öljy<br />
puulevylle (vahvuus 11 mm), ei sign. Prov.: W. Schaumanin<br />
perhe. AB 1190. AB 1:0005.<br />
1894<br />
4. Tulipalo Närpiössä, 1894. Maalaistalon katto ilmiliekeissä,<br />
savua, ihmisiä. 23 x 35 cm, öljy puulle, puulevyn vahvuus<br />
11 mm, sign. o.a. CB D. 23. Nov. 1894 (valk.ö-väri). Takana:<br />
“Nro 7” (lyijyk. ) tai “6” (kirjoitettu päälle). Tulipalo perustuu<br />
tositapahtumaan, jonka todistajia olivat olleet sekä<br />
taiteilija että taulun ostaja Hugo Sjöblom (kertonut tytär V.<br />
Kahma). Prov.: Hugo Sjöblom. AB 470. AB 1:0007.<br />
5. Ledgrundet, Närpiön kalaranta, (1894?). Latoja, etualalla<br />
kiviä, taustalla meri. Ledgrundet sijaitsee muutamia kilometrejä<br />
merelle päin Närpiön keskustasta. 42 x 64 cm, öljy kankaalle,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1894 (merkinnyt Oscar <strong>Bengts</strong>).<br />
Taulussa CB:n tekemät kiilakehykset. Prov.: Taulu ostettu Oscar<br />
ja Johanna <strong>Bengts</strong>iltä 1930-luvulla, löytynyt Johanna B:n<br />
vintiltä. AB 1253. AB 1:0008.<br />
1895<br />
6. NÄKYMÄ BENGTSIN TALON TAKAPUOLELTA, 1895. MAALAISTALO<br />
PIHARAKENNUKSINEEN KELLERTÄVÄLLÄ POHJALLA, EDESSÄ KAPPALE AI-<br />
TAA, YKSI PUU TALORYHMÄSSÄ. MAALATTU RUSKEAN SÄVYIN. 18 X<br />
25,2 CM, VÄRILIITU + AKV. PAPERILLE, SIGN. TAKANA: “TECKNINGEN<br />
AV CARL BENGTS 1895. BARNDOMSHEMMET HAR JAG ALDRIG<br />
GLÖMT, ÄNDÅ LYSSNA TILL DEN TALLENS SUSNING VID VARS ROT DITT<br />
HEM STÅR KVAR HÄR HAVA VÅRA FÄDER BOTT ARBETAT KÄMPAT SÅ<br />
ILA VI BORT - MEN LÄNGTAR DOCK ÅTER I HÖGA NORD.” (CB:N<br />
KÄSIALAA). PROV.: LÖYTYNYT BENGTSIN ULKOVAJASTA; HUGO HAN-<br />
NUS, KRISTIINA. AB 1241. AB LIS2: 1241; AB AKV:8501245.<br />
7. Talvinen maisema maalarinpaletilla, 1895. 10,3 x 15,5 cm,<br />
öljy pahville, maisemassa sign. C.B., paletissa sign. Erik (muste),<br />
alareunassa piirros jalanjäljestä. Takana: “Erik August<br />
174<br />
<strong>Bengts</strong> 18 18/6 95, af bror Kalle”. Pahvireunuksessa: “Erik<br />
August <strong>Bengts</strong>’lle 18 18/6 95". Prov.: Alina <strong>Bengts</strong>, Närpiö.<br />
Löytynyt August <strong>Bengts</strong>in kodista 1974. AB 1483. AB<br />
lis:leg033.<br />
1896<br />
8.”VILHON SAUNA”, NYK. KANSALLISTEATTERI, 1896. ETUALAL-<br />
LA LUMISTA PUISTOA, OIK. KERROSTALOJA, KESK. MATALIA PUNAI-<br />
SIA RAKENNUKSIA. 39,5 X 53 CM, AKV. PAPERILLE, SIGN. O.A.<br />
CARL BENGTS 1 / II 96 VILHELMS BAD. PROV.: PROF. L.<br />
WENNERVIRRAN JÄÄMISTÖ; PENTTI WÄHÄJÄRVI; NYK.OM. SUO-<br />
MEN KANSALLISTEATTERI. AB 900. AB AKV:960900.<br />
1898<br />
9. Sisäkuva ulkorakennuksesta, 1898. Pitkä penkki alkaa oik.<br />
alakulmasta jatkuen ylhäälle vas. kohti avointa ulko-ovea.<br />
Taustalla oik. takkauuni, jonka kraakussa kuivumassa kaksi<br />
käsinettä tai sukkaa. Lattialankkujen päällä lastuja. 26 x 40,5<br />
cm, öljy pahville, sign. o.a. (penkissä) <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1898 (lyijyk.).<br />
AB 1423. AB lis:1423.<br />
10. KAKSIHAARAINEN PUU KESKELLÄ, SEN TAKANA AITAA, 1898.<br />
SYKSY, KELTAINEN TAUSTA. PIIRROKSEN ALAOSASSA VAS. VÅRSTÄM-<br />
NINGSSTUDIE DEN 15 APRIL 1898. 32 X 23,5 CM, RUSK. TUSSI +<br />
AKV. LAVEERAUS, EI SIGN. AB 1815. AB AKV:1815.<br />
1890-LUKU - EI VUOSILUKUTIETOA, ENNEN<br />
RUOVEDELLE LÄHTÖÄ 1899<br />
11. PURJEVENE MYRSKYSSÄ. AALLOT VIHERTÄVIÄ. MAALAUS PAHOIN<br />
REPEYTYNYT OIKEALTA SIVULTA JA YLÄKULMASTA. 51,5 X 59 CM, AKV.<br />
PAHVILLE. HUONOKUNTOINEN. PROV.: LÖYTYNYT BENGTSIN TALON<br />
SEINÄRAKENTEISTA TALOA PURETTAESSA 1970-LUVULLA. CB:N EN-<br />
SIMMÄINEN TUNNETTU AKVARELLI. AB 1533. AB LASTUJA1533.<br />
12. Järvimaisema, rannalla sotilaita. Auringonlasku järvellä,<br />
edessä oik. ranta, jossa metsää, isoja kiviä ja kolme sotilasta.<br />
Kapeikossa auringon valokiilassa soutuvene tulossa katsojaan<br />
päin. Puiden käsittely viittaa varhempiin tyylikausiin. 28,5 x<br />
37,5 cm, ei sign. Perimätiedon mukaan CB:n tekemä. Aihe<br />
Vänrikki Ståhlista. AB 1477. AB lis:1477.<br />
13. Merenlahtimaisema, (1895-96?). Oik. edessä rantapengertä<br />
ja aitaa, vastarannalla metsää, purjevene tulossa kuvaan<br />
päin. 15 x 22,5 cm, öljy luonnoskirjan kangaskanteen, sign.<br />
kannen yläosa K. <strong>Bengts</strong> Helsingfors (muste). Kaikki lehdet<br />
revitty pois. Sisäkansissa hevosaiheisia piirroksia. Prov.: Alina<br />
<strong>Bengts</strong>, Närpiö. Löytynyt August <strong>Bengts</strong>in kodista 1974.<br />
AB 1482. AB lis:leg032.<br />
14. Maisema: torppa, etualalla vettä, rakennuksen edessä mies,<br />
kota ja leppiä rannassa. 18,5 x 25,5 cm, öljy puulevylle, ei<br />
sign. Takana: “C <strong>Bengts</strong>” (lyijyk.). Prov.: konttoripäällikkö<br />
Evert Holmberg, Vaasa, hankkinut taulun, hänellä v:een 1917<br />
saakka. AB 1393. AB 1:0003.<br />
15. Ida <strong>Bengts</strong>, rintakuva sivusta, (1890-luku). Tyttö huivi<br />
päässä, katse vasempaan. 42 x 36 cm, ei sign. AB 831. AB<br />
1:0026.
Teosluettelo<br />
16. August <strong>Bengts</strong>, (1896-97?). Rintakuva puoliprofiilissa vasemmalle<br />
hattupäisestä miehestä, jolla tummat viikset. Maalattu<br />
vihreän sävyillä, tausta yksivärinen tummanvihreä. 58 x<br />
48 cm, ei sign. Takana: “1896-7”. Prov.: Närpiön kaupunki.<br />
AB 390. AB lis: AugustB390.<br />
17. LEIPOVA NAINEN PÖYDÄN ÄÄRESSÄ, 1895-98. LUULTAVASTI<br />
OPPILASTYÖ HELSINGISTÄ TAI TURUSTA. NAINEN SELIN KUVAAN<br />
KUMARTUNEENA IKKUNAN EDESSÄ OLEVAN PÖYDÄN ÄÄREEN. VIE-<br />
RESSÄ TAIKINATIINU. 38,5 X 39,5 CM, AKV. PARIISINPAPERILLE.<br />
PROV.: TAITEILIJA ANNA SCHAUMAN. AB 695. AB AKV:95-<br />
97-695.<br />
18. Harakka oksalla. 36 x 27,3 cm, öljy pahville, ei sign. Maalattu<br />
1890-luvulla. AB 168. AB vl-mat1:0005.<br />
19. Omakuva, mahdollisesti 1890-luvun lopulta. Ehkä ensimmäinen<br />
omakuva. Rintakuva tummatukkaisesta miehestä<br />
joka katsoo vinosti vasemmalta, savuke suussa. Luonnosmainen.<br />
Tupakansavu leijailee kasvojen editse ylös. Pää vinossa<br />
oikealle. Valo tulee alhaalta oikealta. Tumma tausta.<br />
Väri lähtenyt horisontaalisista taittumakohdista. 50 x 40 cm,<br />
ei sign. Rikkinäinen, kulunut kangas. AB 200. AB 1:0024.<br />
1899<br />
20. Närpiön kirkko, 1899. 27,5 x 37 cm, ei sign. Takana<br />
merkintä: “Näsby den 29 mai 1899 (alla) <strong>Carl</strong> Joh. B. Maalaus<br />
jäänyt hiukan kesken mm. kellotapulin osalta. Prov.: tri<br />
Ulf Dahlberg, Närpiön seurakunta, esillä Närpiön pappilassa.<br />
AB 992. AB 1:0027.<br />
21. Maisema Närpiöstä, 1899. Etualalla niitty, keskellä metsänreuna,<br />
taustalla maalaistalojen yläosia. 25,7 x 41,7 cm,<br />
sign. v.a. 1899 – Närpes; o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>. Takana arpajaislippu<br />
v:lta 1925: “800” (lyijyk.), “53” (mustaliitu) AB 31. <br />
AB 1:0028.<br />
22. Saaristomaisema Lapilasta, 1899. Pitkiä horisontaalisia<br />
maininkeja, oik. niemenkärkeä. 28,5 x 94 cm, sign. v.a. C<br />
<strong>Bengts</strong> – 1899 (must.ö-väri). Prov.: Vuorineuvos Pennanen;<br />
kauppias Frantz; teknikko A. Kuula, Vaasa. POIS AB 277.<br />
AB 1:0029.<br />
23. Lapila, Ekestensholm, rantatie, 1899. Etualalla puistomaista<br />
aluetta, keskialueella koivikkoa, taustalla vesialuetta.<br />
61 x 40,5 cm, sign. o.a. 18 99 (lyijyk.). AB 1072. AB<br />
1:0030.<br />
24. Ekestensholm, puisto, Pakinainen, 1899. Keväänvihertävä<br />
yleisväri, etualalla puistoa varjoineen, keskialueella koivikko,<br />
taustalla vesialue. 42,5 x 37,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1899 (sin.ö-väri, tehty myöh.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro<br />
190: Otto Linko. AB 1171. AB 1:0031.<br />
25. Lapila, Ekestensholm, puistoa, 1899. Puistoa jonka keskellä<br />
tie, sen oik. puolella nuottaa kuivamassa telineillä. 26,5<br />
x 37 cm, maalattu pahville, jonka takana soikea leima RA. A.<br />
Wirtanen Glasmästare Förgyllare Turku, sign. o.a. C. B. –99<br />
(lyijyk.). Prov.: Ekblad. AB 1179. AB 1:0032.<br />
26. Lapila, Ekestensholm, metsätie 1899. Teoksen yläosa pyöristetty,<br />
alttarinomainen ihannemaisema: tie etualalta taustalle,<br />
varjot kulkevat sen yli, vas. koivuja, oik. mäntyjä. 137<br />
(maksimikork.) x 65 cm, sign. v.a. C <strong>Bengts</strong> 1899 (sin.öväri).<br />
Prov.: Gösta von Schantz; nyk. suvulla. AB 1213. <br />
AB 1:0033.<br />
27. Poika ja pääkallo, lääkekaapin ovi Lapilasta, (1899). Vas.<br />
pieni poika polvillaan, oik. pääkallo profiilissa, yläpuolella<br />
teksti: Medicinskåp. 52,5 x 43 cm, öljy puulle, ei sign. Tehty<br />
von Schantzeille. AB 1363. AB 1:0034.<br />
28. Maisema, ehkä Hausjärveltä (1899). Näkymä korkealta<br />
mäeltä järvelle (Mommilasta tai Lapilasta), edessä isoja kiviä<br />
ja muutama mänty. 98,5 x 63,8 cm, pastelli, akv. pahville, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (must.conté-liitu). Prov.: Kirjailija Ernst Knape.<br />
AB 1245. AB past2:ingjussi057.<br />
29. Sairas lapsi,1899. Alaston nuori tyttö istuu valkean kankaan<br />
päällä. 53 x 63 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1899 Ruovesi,<br />
Pöytäniemi (lyijyk., jälkikäteen taiteilijan signeeraama). Mallina<br />
ollut Elin tai Ida Pöytäniemi Ruovedeltä. AB 409. AB<br />
1:0017.<br />
30. A. Sairas lapsi, 1899. Tyttö ylävartalo paljaana istuu tuolilla<br />
vas. päin kääntyneenä. 72 x 47 cm, ei sign. Mallina ollut<br />
Elin tai Ida Pöytäniemi Ruovedeltä (Kirsti Gallen-Kallelan<br />
mukaan). Prov.: E. von Troil. AB 829. AB 1:0018.<br />
30. B. Sairas lapsi, 1899. Edellisen teoksen kankaan toisella<br />
puolella sama tyttö, nyt kasvot oikealle, keskeneräinen. Ei<br />
sign. Mallina ollut Elin tai Ida Pöytäniemi Ruovedeltä (Kirsti<br />
Gallen-Kallelan mukaan). AB 830. AB 1:0019.<br />
31. Kalle Pääsky, 10 vuotta, näyttää päretikulla valoa, 1899.<br />
14,7 x 14 cm, ei sign. CB maalasi pienen kuvan Kalle Pääskystä<br />
odotellessaan maitoa. Kalle P. näytti päretikulla valoa<br />
Manu Pääskylle, kun tämä tahkosi. AB 1165. AB 1:0016.<br />
32. Manu Pääskyn muotokuva, (1899). Rintakuva miehestä<br />
en face, pää puolittain varjossa, tausta puna-kellertävä. 47,5<br />
x 35,5 cm, öljy pahville (Rowney–pohja), ei sign. Prov.: Manu<br />
Pääsky, Ruovesi. AB 1112. AB 1:0023.<br />
33. Pääskyn torpan aitat Ruovedellä, n. 1899. Kolme torppaa<br />
mäellä, sikatarha. 26,5 x 49,5 cm, öljy pahvipohjalle<br />
(Rowney-pohja), ei sign. Prov.: Maija Häkkinen, Ruovesi.<br />
AB 791. AB 1:0010.<br />
34. Pääskyn torpan aitat Ruovedellä, n. 1899. 34,5 x 51,5<br />
cm, öljy pahville, sign. o.a. B. Käsitelty myöhemmin, mm.<br />
mastixvernissattu. Prov.: Ostettu taidekaupasta 1938. AB<br />
1182. AB 1:0011.<br />
35. Akseli Gallen-Kallelan Kalela Ruovedellä, 1899. Polku<br />
ylös Kalelaan, edessä mäntyjä. 73 x 52,5 cm, öljy pahville,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1899 (rusk.ö-väri). AB 227. AB<br />
1:0009.<br />
36. Maisema, riihi niemellä, 1899. Edessä ja takana vettä,<br />
keskellä riihi, oik. koivuja, maisema ehkä Ruovedeltä. 28 x<br />
37 cm, sign. v.a. C B 1899 (must.väri). Kiilakehykset ja vars.<br />
kehykset alkuperäiset. Prov.: Taidekauppias Eino Salonen,<br />
175
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
55.<br />
Tampere 1970. AB 383. AB 1:0012.<br />
37. Kaskisavut Ruovedellä, 1899. Peltoaukeama kaskisavuineen,<br />
takana metsänranta. 28,7 x 45,3 cm, öljy kovalevylle<br />
(Rowney-pohja), sign. o.a. C B 1899 (lyijyk.). Takana taiteilijan<br />
käsialalla: “Ruovesi 1899”. AB 266. AB 1:0013.<br />
38. Ilta-auringon kajo, 1899. Edessä niittyä, keskellä järvi.<br />
37 x 54 cm, öljy kankaalle, joka kiinnitetty pahville, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1899 Ruovesi (must.ö-väri). Prov.: Arpajaiset<br />
Kristiinassa 1925, nro 194 (“Maisema”): Ahto Järvi, Jyväskylä.<br />
AB 976. AB 1:0014.<br />
39. Maisema ilta-auringossa, 1906? 1901? Reproduktio edellisestä,<br />
v. 1899 maalatusta versiosta nro 38. Edessä niittyä,<br />
taustalla metsää ja auringonlasku. 53,5 x 73 cm, sign. o.a.<br />
Sk… 1906 (tai 1901) Närpes. Takana: “Intygar <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
målning Oscar <strong>Bengts</strong>”. Prov.: Kunnanlääk. Edvard Grundström.<br />
AB 517. AB 1:0087.<br />
40. Hevonen sumussa pellolla, 1899. Hevosen taustalla paksu<br />
sumu, jonka seasta näkyy muutaman ladon yläosaa. 27 x<br />
34,5 cm, öljy kankaalle, joka kiinnitetty pahville, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong> Bengt 1899 (lyijyk., s ei näy). Vuosiluku vahvistettu.<br />
Prov.: Toimittaja Kyösti Kanniainen hankkinut taulun taiteilijalta<br />
n. 1905. AB 627. AB 1:0015.<br />
41. Vanhan miehen muotokuva, 1899. Rintakuva parrakkaasta<br />
miehestä en face, tausta tumma. 49,5 x 34,5 cm, öljy<br />
kankaalle, joka kiinnitetty pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1899<br />
(must. ö-väri). Takana lappu jäänteenä arpajaisista 1925. Prov.:<br />
Prof. Otto Andersson joka antoi taulun 1960-luvun lopulla<br />
Waldemar Helenille. AB 335. AB 1:0022.<br />
42. “Torpan pihamaa” (Pääsky, Ruovesi?), 1899. Piharakennuksia<br />
molemmilla sivuilla ja keskellä. Kaivon hirsikehikkoa<br />
nurmikolla. 42 x 52 cm, sign. o.a. C.<strong>Bengts</strong> 1899....(?). Prov.:<br />
Eliel Sipilä, Jurva; Kristiina Ojala, Australia. AB 1432. AB<br />
lis:1432.<br />
43. Tyttö pihamaalla lampaiden kanssa, (1899?). Sama pihamaa-aihe<br />
kuin edellinen teos nro 42, lisänä valkopukuinen<br />
tyttö ja lampaat kaivon oik. puolella. Maalattu siloitellummin<br />
kuin alkuperäinen aihe. Takana vaaramaisemaa. Mahdollisesti<br />
Pääskyn torpan pihalta Ruovedellä 1899? 47 x 46<br />
cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (tussi). Prov.: Kauko Sorjosen Säätiö,<br />
Jyväskylä. AB 1440. AB lis:1440.<br />
44. RAKENNUSRYHMÄ, RUOVESI, 1899. KIVINEN MÄKI, RAKENNUK-<br />
SIA SEN PÄÄLLÄ. TAIVASTA PUOLET KANKAASTA. 37 X 30 CM, AKV.<br />
PAHVILLE, SIGN. V.A. CARL BENGTS 1899 RUOVESI (LYIJYK.) PROV.:<br />
VARATUOM. B.J. LINDELÖF. AB 1415. AB AKV:9901415.<br />
45. REKIAJELU KUUTAMOLLA, 1899. HEVONEN JA REKI AJAJINEEN<br />
MENOSSA POISPÄIN. VAS. PUITA. 37 X 30 CM, AKV. PAHVILLE, SIGN.<br />
O.A. CARL BENGTS. TAKANA: V.A.”CARL BENGTS 1899 RUOVESI?”<br />
(LYIJYK.) KULMA ON REVENNYT POIS JOSSA SIGN. OLLUT, TIETO OMIS-<br />
TAJALTA . PROV.: : VARATUOM. B.J. LINDELÖF. AB 1416. AB<br />
AKV:9901416.<br />
46. TALOMAISEMA, EHKÄ RUOVEDELTÄ, 1899. PUNAINEN RAKEN-<br />
NUSRYHMÄ MÄEN JUURELLA. TAUSTALLA VESISTÖÄ. 31,5 X 20 CM,<br />
176<br />
AKV. PAPERILLE, SIGN. A. 22 JUNI 1899 @. (LYIJYK.). PROV.:<br />
KAUP.VISKAALI WERNER PALANDER, TAMPERE. AB 1119. AB<br />
AKV:9901119.<br />
47. Mäkiaitat, Ruovesi, 1899. Mäenrinne jossa kaksi aittaa<br />
keskellä, toinen toisen yläpuolella. Valo tulee oikealta. Taustalla<br />
metsää, pilvenhattara vas. n. 45 x 35 cm, öljy, sign. a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1899. Prov.: Pentti Wähäjärven taideliikkeessä<br />
Helsingissä 1960-luvullla. AB 405.<br />
48. Metsänvartijan tupa, Mommila, (1899?). Luminen maisema<br />
jossa matala metsätupa. 17 x 27,5 cm, öljy pahville, ei<br />
sign. o.a. God Jul önskas Ebba (vaal.ö-väri), mahdollisesti<br />
v:lta 1899. Samana jouluna taiteilija maalasi kaikille sisaruksille<br />
taulut, yht. 7 kpl. AB 1073. AB 1:0035.<br />
49. MIES JA NAINEN UUNIN ÄÄRELLÄ (1899?). MIES ISTUU VAS.,<br />
NAINEN UUNIN EDESSÄ TAUSTALLA OIK. PUHDISTAA PATAA. 22 X 29,5<br />
CM, TEOKSEN YLÄREUNA PYÖREÄ, GUASSI +ÖLJY +TUSSI PAPERILLE,<br />
EI SIGN. V.A. 99 (EPÄSELVÄ). TAKANA: PIIRROKSIA MM. KISSASTA.<br />
PROV.: MAIST. JALAS, KRISTIINA. AB 986. AB LIS2:0 986.<br />
50. “YLÖSNOUSEMUS”, “HENKIINHERÄÄMINEN”, 1899. RUUMIS<br />
MAKAA PIMEÄSSÄ RUUMISHUONEESSA JOSSA VIISI IHMISHAHMOA. YKSI<br />
HEISTÄ - JEESUS-HAHMO - SÄNGYN ÄÄRELLÄ, MUUT KAUEMPANA.<br />
25 X 32,5 CM, AKV. PAPERILLE, JOKA PAHVILLA, SIGN. O.A. C BENGTS<br />
1899 (LYIJYK.). LUONNOS SEINÄMAALAUSTA VARTEN. AB 152. <br />
AB LIS2:152.<br />
51. Naisen kasvot, ilm. vuosisadan vaihde. Rintakuva, kasvot<br />
oik., avoin kaula-aukko. 46 x 33 cm, öljy kankaalle, joka<br />
kiinnitetty pahville, ei sign. AB 171. AB 1:0021.<br />
1900<br />
52. Maisema. Etualalla asuintalo, keskialueella koivuja, taustalla<br />
järvi, (1899-1900). 34 x 46,5 cm, öljy Rowney-pohjalle.<br />
Takana: “Taulu on taiteilijan veljen <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>’n työ,<br />
Gallelan Ruovedeltä” (Oscar <strong>Bengts</strong>in lisäys. Tieto: Antti<br />
<strong>Bengts</strong>). Takana piirrokset: pukki (lyijyk.) sekä luonnos hevosesta<br />
takaa. Prov.: Myyty huutokaupassa Hagelstamilla<br />
1990. AB 507. AB 1:0041.<br />
53. Puhdetyö Pääskyn tuvassa Ruovedellä, 1900. Pimeä tupa,<br />
takan ääressä oik. poika seisoo lukemassa, profiilissa vas. päin,<br />
keskellä mies pyörittää vannetta asettaakseen sen saavin ympärille,<br />
taustalla naiset tekevät lankaa pellavasta ja villasta.<br />
58,5 x 90,5 cm, öljy pahville, jonka päällä kangas, liimattu<br />
puulevylle, sign. o.y. Afton studie från Ruovesi 1900 <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> (conté-kynä). AB 215. AB 1:0036.<br />
54. Lukeva mummo, 1900. Huivipäinen vanhus istuu tuvassa<br />
tuolilla lukemassa, vieressä kehto. 53,5 x 73 cm, sign. takana<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1900 Ruovesi (must.harm.ö-väri). Takana<br />
piirroksia em. värillä: hevosen pää, silmälasipäisen miehen<br />
kasvot, naisen kasvot. Prov.: Maija Häkkinen, Ruovesi. AB<br />
974. AB 1:0037.<br />
55. Kalle Rietu Häkkinen, Ritoniemi, 1900. Miehen rintakuva,<br />
kasvot puoliprofiilissa vas. päin. Miehellä takki päällä.<br />
50,5 x 35,5 cm, öljy Rowney-pohjalle, sign. o.a. 1900 (must.öväri).<br />
AB 783. AB 1:0038.
Teosluettelo<br />
56. 18-vuotias Sandra Vastalahti, Ruovesi, 1900. Tytön kasvot<br />
profiilissa, vas. päin. 36,5 x 26,5 cm, kaksi kangasta päällekkäin,<br />
ei sign. Malli oli prof. Antti Saarnin äiti. AB 792. <br />
AB 1:0039.<br />
57. Vanha mummo, 1900. Tumma kasvokuva en face. 31,7 x<br />
21 cm, sign. o.a. @. (koristeellinen C) 1900 (must.ö-väri).<br />
AB 1058. AB 1:0034.<br />
58. Karolina <strong>Bengts</strong>, taiteilijan sisar, 1900. Rintakuva lettipäisestä<br />
tytöstä profiilissa, katse vasempaan, kellertävä tausta.<br />
Maalattu valokuvan mukaan. 50,5 x 45 cm, ei sign. Prov.:<br />
Alina <strong>Bengts</strong>, Närpiö. AB 389. AB 1:0025.<br />
59. Merimaisema ilta-auringon kajastuksessa, 1900. Merta<br />
etuosassa ja taustalla, keskellä saari jossa talo ja vene rannassa.<br />
Maalattu Lapilassa, Turun saaristossa. 26 x 36,5 cm, öljy<br />
pahville, sign. o.a. Bengs Calle (sic) 1900 (lyijyk. ja maalattu<br />
päälle valk.ö-väri). Prov.: G. von Schantz; kultaseppä Hjalmar<br />
Saarto (k. 1956). AB 1407. AB 1:0042.<br />
60. Tyttö rannalla, (1899-1903).Tyttö meressä kivellä, hänen<br />
edessään seiväs pystyssä meressä, oik. lapsi kivellä. 81 x<br />
41 cm, öljy kuitulevylle. Takana: “CB” (lyijyk.), ehkä ei CB:n<br />
käsialalla. Takana todistus E. Schantz. AB 341. AB 1:0043.<br />
61. KAKSI NAISTA “KLIFTAAMASSA” (SUOM. LIHTAAMASSA) PELLAVIA,<br />
1900. (OIK.PUOLEISELLA NAISELLA NÄYTTÄISI OLEVAN KÄDESSÄÄN<br />
PIKEMMINKIN VIDIN EIKÄ PELLAVALOUKUN KANSI). NAISTEN VÄLISSÄ<br />
PENKKI, MOLEMMILLA SIVUILLA PELLAVAKOPAT. 26,5 X 35,5 CM, AKV.<br />
PAPERILLE, SIGN. O.A. @. BENGTS 1900 (LYIJYK.). PROV.: RAUTA-<br />
KAUPPIAS ERIK TALLBERG, JOKA AVUSTI TALOUDELLISESTI CB:IÄ VUO-<br />
SISADAN VAIHTEESSA. AB 1403. AB AKV:00-01-1403.<br />
62. “Muotokuvaharjoitelma” / Omakuva vuosisadan vaihteessa.<br />
Kasvokuva en face, käsi leuan alla. 23 x 27 cm, öljy pahville,<br />
ei sign. Taustapahvissa: “24” (lyijyk.) Näytt. Helsinki<br />
1911, nro 24. AB 258. AB vl-mat1:0009.<br />
63. SOUTAJAT, PELKISTETTY HARJOITELMA. MAALATTU N. 1900-<br />
1905. KAKSI PITKÄÄ MATALAA TUKKIRUUHEA LIPUU VIEREKKÄIN,<br />
KUMMASSAKIN SOUTAJA JA PERÄNPITÄJÄ, KOLMANNEN VENEEN<br />
KOKKA OIK. 21,6 X 79,6 CM, AKV. HUOKOISELLE PAPERILLE, EI<br />
SIGN. AB 132. AB LIS2:00 132.<br />
1901<br />
64. Sisänäkymä Ruoveden Kalelasta, 1901. Avoin ovi, jonka<br />
päällä pienoismalli purjeveneestä; ovesta näkyy keittiö jossa<br />
kaappikello. 53 x 38,5 cm, öljy kankaalle joka pahvilla, sign.<br />
o.a. C.B. 1901 (must.conté-kynä tai lyijyk.). Takana: “Tillhör<br />
ing. G.V. Schantz (sin.liitu). Näytt. Turku 1912, nro 58.<br />
Prov.: 1940-luvulla helsinkiläisessä taidekaupassa; ins. Yrjö<br />
Rannikko, Helsinki; taululiike Bulevardilla, josta ostettu 1978<br />
nyk. omistajalle. AB 989. AB 1:0044.<br />
65. Alpo Sailo Ruovedellä. Maalattu ehkä 1901-2. Tuvassa<br />
istuva mies sytyttää piippuaan takkatulesta. Luonnos teoksille<br />
nrot 66 ja 67. 19,3 x 26 cm, öljy pahville, ei sign. AB<br />
170. AB 1:0046.<br />
66. Taiteilija Alpo Sailo Akseli Gallen-Kallelan kesämökillä<br />
Ruovedellä, 1901. Tuvassa istuva mies sytyttää pimeässä tuvassa<br />
piippuaan takkatulella. 38,5 x 46 cm, öljy kankaalle,<br />
joka vanerilla, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1901 (muste). Takana:<br />
“taiteilija Alpo Sailo Gallen Kallelan kesämökissä Ruovedellä”<br />
(lyijyk.). CB kirjoittanut: “<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Ruovesi 1901 Pääskyniemen<br />
torpassa”. (rusk. liitu), “55”. Kopiot tästä nrot 64<br />
ja 65 (ilman henkilöä). Näytt. Vaasa 1920, nro 55 (“Alpo”).<br />
AB 720. AB 1:0047.<br />
67. Alpo Sailo oppilaana Ruovedellä Gallen-Kallelan aikana<br />
(1901). Tuvassa istuva mies sytyttää pimeässä tuvassa piippuaan<br />
takkatulella. 40 x 48 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (must.öväri).<br />
Takana: “Alpo Sailo oppilaana Ruovedellä Gallen Kallelan<br />
aikana 1900” (lyjijyk.). Kopio vuodelta 1901. AB 1271.<br />
AB 1:0045.<br />
68. Sisäkuva Pääskyniemen torpasta Ruovedeltä. Maalattu<br />
n. 1918-27 Kristiinassa. Vas. takka jossa pärevalo palaa, taustalla<br />
leveä ruutuikkuna. 38 x 46 cm, öljy vanerille, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Takana: “1000” (muste). Maalaus<br />
on kopio nron 66 (alkup.) ja 67 mukaan. Prov.: Johtaja<br />
Kalle Järvinen, Jyväskylä. AB 781. AB vl-mat1:0028.<br />
69. Närpiön kirkko ja kirkkotallit, 1901. Maalattu syksyllä<br />
tai keväällä. Kirkko taka-alalla, edessä avointa maisemaa, jossa<br />
ratsastaja. 42,5 x 64 cm, sign. v.a. BengsCalle (sic) 1901.<br />
Prov.: Katarina Helena Wickberg saanut taulun lahjaksi palveluksistaan<br />
eversti Theslöfin perheessä (vaimo Olga o.s.<br />
Nordenstreng), Närpiö. AB 503. AB 1:0048.<br />
70. Rouva Lydia von Konow, 1901. Rintakuva, kasvot puoliprofiilissa<br />
oikealle. 38,5 x 46 (49,5) cm. Takana:”1901 11.<br />
Juli” (vaal.ö-väri). Rva Konow oli Närpiön meijerikoulun<br />
johtajatar. AB 1214. AB 1:0049.<br />
71. Revontulet, avoin maisema, rakennuksia, 1901. 59 x 80,5<br />
cm, sign. v.a. BengsCalle (sic) 1901 (tussi). “t” lisätty jälkeenpäin,<br />
alla näkyy himmeästi toinen nimi. Prov.: Pankinjohtaja<br />
Herman Roschierin äiti Olga Roschier. AB 504. AB 1:0050.<br />
72.”MYLLYMÄKI”, 1901. TEOS YLÄKULMISTAAN PYÖRISTETTY. KYLÄMAI-<br />
SEMA; EDESSÄ OIK. PUNAINEN VILJAMAKASIINI, KESKELLÄ TUULIMYLLY. 25,5<br />
X 31,5 CM, AKV. OHUELLE PAPERILLE, SIGN. O.A. C B 1901 (LYIJYK.).<br />
TAKANA: “LILLI”; “80” (LYIJYK.); “SCHANTZ” (SIN. LIITU); “INKÖPT 26<br />
/ 8 1940 DR. PAUL DANIELSSON FÖR FMK 400:- I VAHTERAS RAMAFFÄR<br />
I ÅBO.” NÄYTT. TURKU 1912, NRO 53 (“MYLLYMÄKI”). PROV.: INS. G.<br />
VON SCHANTZ, MOMMILA. AB 529. AB AKV:010529.<br />
1902<br />
73. Vanha talo ja puutarha Närpiössä, 1902. Etualalla villiintynyttä<br />
niittyä ja vanhoja puita sekä aita, rakennus pilkistää<br />
puiden takaa. 55 x 90 cm, sign. o.a. C.B. 1902 (sinisellä liitu).<br />
Takana: “64” (lila liitu). Talo oli aluksi <strong>Bengts</strong>in talo, sen<br />
rakennutti nimismies Packalén. Rakennus oli välillä lääkärin<br />
asuntona ja myöh. (1974) päiväkotina. Näytt. Vaasa 1920<br />
(nro 64 “Vanha puutarha”). Prov.: Ida <strong>Bengts</strong>; rva Miemois.<br />
AB 1249. AB 1:0054.<br />
74. Järvenrantamaisema Koprun pellolta Kylänlahden kylästä<br />
Pohjois-Karjalassa, 1902. Etu- ja keskialan peittää rantaniitty,<br />
oik. iso kivi, taustalla kaistale Viekinjärveä. 34 x 71,5<br />
177
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
cm, öljy kankaalle joka pahvilla, sign. o.a. C B 1902 (lyijyk.),<br />
mutta puhdistuksen yhteydessä 1971 nimikirjaimet häipyneet,<br />
vain vuosiluku näkyvissä. Puhdistettu 10.9.1971 (Ateneum<br />
/ Niilo Suihko). Prov.: Antti <strong>Bengts</strong> löysi teoksen juhannuksena<br />
1966 käydessään katsomassa Viekissä Virsuvaaraa.<br />
Taiteilija oli lahjoittanut maalauksen Eeva Porkan äidille<br />
kesällä 1902 oleskellessaan Virsuvaarassa John Engelbergin<br />
kanssa. AB 276. AB 1:0055.<br />
75. Poika, 1902. Puolivartalokuva alastomasta pojasta, katse<br />
vasemmalle. 34,5 x 25 cm, sign. o.a. C B 1902 (pun.ö-väri).<br />
Prov.: Einar Bäck ostanut taiteilijalta ennen vuotta 1925. AB<br />
1071. AB 1:0057.<br />
76. Erämaamaisema, (1902?). Etualalla korkea paikka, jossa<br />
kalliota ja kelopuita, taustalla vesistöä. Mahdollisesti maalattu<br />
Patvisaarella Pielisellä. 70 x 61 cm, sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong>.<br />
Takana: piirrosluonnos. Prov.: Pankinjoht. Gunnar Baltscheffskif,<br />
Porvoo. AB 1367. AB 1:0056.<br />
1903<br />
77. Talvimaisema, jossa pohjalaistalo, 1903. Närpiöstä? 26,5<br />
x 54 cm, sign. o.a. C <strong>Bengts</strong> 1903 (lyijyk.). Prov.: Alina <strong>Bengts</strong>.<br />
AB 1340. AB 1:0069.<br />
78. Kesäinen näkymä Finbyn sillan kohdalta Finbyhyn päin,<br />
1903. Etualalla Närpiönjoki, takana tuulimylly ja taloryhmä.<br />
26 x 41 cm, öljy pahville (Rowney-pohja), sign. o.a.<br />
<strong>Bengts</strong> 1903. AB 1252. AB 1:0058.<br />
79. Lato pellon laidalla, 1903. Ladon vasemmalla seinustalla<br />
katos, joka varjostaa koko vasenta seinää, ladon takana aita.<br />
21 x 32,7 cm, öljy kovalevylle, sign. o.a. C B 1903 (lyijyk.).<br />
Kiilakehykset mahdollisesti taiteilijan itse tekemät. Prov.:<br />
Lehtori Karl Lindberg, Vaasan ruotsalaisen koulun lehtori.<br />
AB 1408. AB 1:0059.<br />
Näytt. Helsinki 1911, nro 2; Turku 1912, nro 2; Helsinki<br />
1915, nro 28; Jyväskylä 1915, nro 28; Vaasa 1920, nro 8.<br />
Samasta aiheesta nrot 967 (AB 1164), akv.-tussi 1224 (AB<br />
1266) ja etsaus 1304 (L 47). AB 149. AB 1:0061.<br />
81. Otto Andersson Karijoella Peninkylässä haastattelemassa<br />
viulisti Penin Jooseppia (Penik-Joosep), 1903. Kolme miestä<br />
istumassa, vas. haastattelija ilman lakkia, oik. kaksi lakkipäistä<br />
miestä. 48 x 61 cm, o.a. sign. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1903 (jälkikäteen<br />
nro korjattu päälle, värillä merkitty). Takana: “Erikslund”<br />
(lyijyk.). Erikslundin perhe oli <strong>Bengts</strong>in lähinaapuri myöh.<br />
Myrkyssä. Penik Josip oli Erikslundin sukua. Näytt. Helsinki<br />
1915; Jyväskylä 1915, nro 14 (“Viuluniekat”). Vrt. piirrosluonnos,<br />
teos nro 1323 (AB 64). Prov.: Ins. J.Fr. Karpio.<br />
AB 323. AB 1:0060.<br />
82. “Gamla Hannusgård”, Karl Johan Hannuksen talo Närpiössä<br />
Övermarkissa, Norra Näsbyssä. Etualalla peltoa, keskialalla<br />
koivukuja, taustalla aittoja ja asuinrakennus. 31,5 x<br />
46 cm, sign. o.a. C <strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Talossa asui 1970-<br />
luvulla Eelis Hannus. Samasta aiheesta myös piirrosluonnos<br />
paperille. AB 1210. AB 1:0063.<br />
83. Johan Ivarsin talo Närpiössä. Näkymä pohjalaistalon pihalta,<br />
kaksikerroksinen asuinrakennus, jossa kuisti. 32 x 48<br />
cm, öljy pahville, sign. o.a. Johan Ivars gård Näsby Närpes C<br />
<strong>Bengts</strong> (kirjoitettu kehyksen ollessa jo maalauksessa). AB 351.<br />
AB 1:0064.<br />
84. Kapteeni Klemetsin puustelli Närpiössä. Vanha puustelli,<br />
kuisti keskellä, etualalla kaksi isoa kiveä. Rakennus siirretty<br />
pois, nyk. paikalla on Eschin talo. 47 x 68 cm, ei sign.<br />
Prov.: Anders Westergård; 1950-luvun alkupuolelta Runar<br />
Franzén. AB 1322. AB 1:0065.<br />
85. Kenkää sitova nainen, 1901 tai 1903. Valkopuseroinen<br />
nainen istuu tuolissa ja sitoo kenkää. 82 x 69 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (vuosiluku ei näy selvästi:) mahdollisesti 1901<br />
tai 1903; Närpes-sanasta väri hankautunut pois (lyijyk. tai<br />
harm.ö-väri). Prov.: Konsuli Tötterman. AB 1191. AB<br />
1:0066.<br />
86.”Närpes-Gubbe”, Närpiön poika. Talon rappusilla seisova<br />
poika, kädet taskuissa, katsoo poispäin vasempaan, vas.<br />
piharakennusta. 40 x 28 cm, öljy luonnoskirjan kanteen, sign.<br />
o.a. C. <strong>Bengts</strong> (rusk.liitu). Takana: “Nro 11” (lyijyk.). Näytt.<br />
Turku 1912, nro 99 (“Ilta”, harjoitelma); Helsinki 1911, nro<br />
13 (“Ilta”, harjoitelma). Prov.: Rov. Viktor Dahlberg, Närpiön<br />
pappila; Ragnar Dahlberg. AB 567. AB 1:0067.<br />
79.<br />
80. Lampaankeritsijät <strong>Bengts</strong>in talon pihalla, 1903. Kolme<br />
huivipäistä tyttöä / naishenkilöä istuu nurmikolla. Heidän<br />
keskellään valkoisia ja mustia villoja, lampaista näkyy vain<br />
koipia. 25 x 39,5 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
Närpes 1903 (lyijyk.). Takana: “Nro 8” (lila liitu); “Nro 28”<br />
(lyijyk.; vedetty yli lilakynällä); “98” tai “28” (vihr.liitu).<br />
87. Nuori tyttö. Rintakuva lettipäisestä tytöstä profiilissa vasempaan;<br />
seinämaalaustyylinen pelkistetty käsittely, ääriviivat<br />
korostettu mustalla, taustana pihlajanlehtiä ja kiviaitaa.<br />
57 x 32,5 cm, öljy kankaalle, joka pahvilla, sign. v.a. C. <strong>Bengts</strong><br />
(must.ö-väri). Takana: “10” (vihr.liitu). Näytt. Helsinki 1911,<br />
nro 12; Turku 1912, nro 10. Prov.: Taiteilijalta hankkinut<br />
Elli Sirola. AB 85. AB 1:0068.<br />
1904<br />
88. Viivi Palanderin ateljee Tampereella, (1904-05). Nainen<br />
istuu ateljeessa oik. maalaamassa alastonta lasta, joka istuu<br />
178
Teosluettelo<br />
korkealla tuolilla keskellä huonetta. Mallin takana portailla<br />
istuu tait. Kalle Löytänä. 92,5 x 144,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> (harm.ö-väri). Prov.: Kaup.viskaali W. Palander, Tampere.<br />
AB 1115. AB 1:0072.<br />
89. Iltamaisema Palanderin huvilalla, (1904). Järvimaisema,<br />
jossa vene vesillä, taustalla saari. 100 x 140 cm. Taiteilija ei<br />
merkannut taulua, koska se jäi keskeneräiseksi. Prov.: Kaupunginviskaali<br />
Werner Palander. AB 1116. AB 1:0073.<br />
90. Savusauna, Kokkila 1904. Tumma sisäkuva, tulen loimu<br />
vasemmalla, ikkuna taustalla. 20,5 x 32 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.a. C <strong>Bengts</strong> Kokkila 1904 (muste / tussi). Takana: “C<br />
<strong>Bengts</strong>” (sin.liitu). Prov.: Opettaja Eeva Mattila. AB 784. <br />
AB 1:0074.<br />
91. Öinen maisema, Nikkilä, (1904). Näkymä korkealta paikalta,<br />
auringonlasku taivaanrannassa. 35 x 41 cm, öljy kankaalle<br />
joka liimattu pahville, ei sign. Tieto vuosiluvusta Gösta<br />
Palanderilta. Prov.: Werner Palander. AB 1117. AB<br />
1:0075.<br />
92. Aino, Joukahaisen sisko, 1904-1905. Luonnos Palanderin<br />
talon freskoon Tampereella. Nuori tyttö kansallispuvussa<br />
nojaa aitan hirsiparruun. Ainona poseerasi Erika Mäkinen,<br />
tuleva puoliso, joka oli vastahakoisesti suostunut malliksi. 71<br />
x 59 cm, ei sign. AB 43. AB 1:0079.<br />
93. AINO JA HÄNEN ÄITINSÄ KALEVALASTA. ALKULUONNOS PA-<br />
LANDERIN TALON YHTEEN FRESKOON (1904-05). KUMPUILEVA<br />
MAISEMA. EDESSÄ VAS. AITTA JONKA PORTAALLA ISTUU AINON ÄITI<br />
KESKUSTELLEN SEISOVAN AINON KANSSA. MALLEINA ALEKSANDRA<br />
JA ERIKA MÄKINEN, ÄITI JA TYTÄR. 36,5 X 67 CM, LIITU + AKV.<br />
AB 1539. AB LASTUJA156.<br />
94. Omakuva, 1904-05. 41,5 x 31 cm, öljy pahville, ei sign.<br />
Rintakuva, katse hieman oikealle. Maalattu niihin aikoihin<br />
kun tutustui tulevaan vaimoonsa, vrt. nro 92. AB 286. AB<br />
1:0071.<br />
95. Myrsky I ,1904. Vene myrskyssä, veneessä kaksi henkilöä<br />
sitoo purjetta, yksi pitää perää. 100 x 140 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> 1904. Aihe liittyy Suomen itsenäisyystaisteluun ja laittoman<br />
kirjallisuuden ja aseiden tuontiin Ruotsista. Luonnos.<br />
Prov.: Taiteilijan omistama. AB 151. AB 1:0076.pm<br />
96. Myrsky II, 1904. Sama aihe kuin edellä, tummempi versio.<br />
78 x 98 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1904. Takana taiteilijan<br />
kirjoittama teksti: “Måladt med tanke på vårt folk som<br />
ett själfständigt – Och må hända en spänn till vår själfständighets<br />
historia <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>” (kirjoitettu 1934; tieto: AB).<br />
Lopullinen versio edellisestä. AB 150. AB 1:0077.<br />
97. Myrsky, luonnos, 1904-1934. Luonnos seuraavaan. Kuvattu<br />
hieman lähempää venettä kuin se. Purjeen riekale lipuu<br />
veteen, purjeesta köysi menee perämiehelle. Kiemurteleva vana<br />
vas. alhaalla meressä. Sade tulee suoremmin viivoin kuin edellisessä.<br />
81,3 x 97,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1904-1934.<br />
Takana: “Får ej kopieras”; “Ett historiskt trettioårs minne när<br />
de första vapnen – hör ett fritt Finland, kom till Närpes – det<br />
första mauser giväret hemtades när John – V m Nylander och<br />
Brandmästare Rahmstedt första gången kom till Raddan I<br />
Nempnäs år 1904 3st varianter finnes med denna bild något<br />
olika – En I Oslo – den tredje. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Kumpula 28 mars<br />
Jyväskylä 1934. Prov.: Närpiön kaupunki; esillä kaupungintalolla.<br />
AB 1259. AB 8:0045.<br />
98. Myrsky / Stormen, 1934. Lopullinen työ. Vene aallokossa,<br />
kolme miestä veneessä, yksi heistä mastossa. Ukkonen ja<br />
salama veneen yläpuolella. Sade piiskaa vasemmalta ylhäältä<br />
alas oikealle. Purjeen riekale veneen yläpuolella, sen jatkona<br />
aallonharja. Edessä oik. pari aallonharjaa. CB ei maalannut<br />
itseään mukaan “Myrsky”-tauluihin, vaikka oli muutamilla<br />
teoksen kuvaamilla aseenkuljetus- ja kielletyn kirjallisuuden<br />
tuontimatkoilla mukana. 102 x 155 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1904-1934 (väriin kirj.). Prov.: Strengbergin tupakkatehtaalle<br />
taulu ostettiin 1939 <strong>Oy</strong> Gummerukselta (välittäjänä kamreeri<br />
O.W. Mansnerus, Jyväskylä), jossa taulu oli CB:n velkojen<br />
panttina. AB 854. AB 8:0044.<br />
99. Myrsky, toisinto edellisestä, 1934. John W. Nylanderille<br />
Osloon maalattu versio 1934. Tieto: John Nylanderin kirje<br />
CB:lle 8.4.1934. Åbo Akademin kirjasto, Turku.<br />
100. Saima Nikander tekee käsitöitä, 1904. Punapukuinen<br />
nainen istuu pöydän ääressä, profiilissa vasemmalle. Pöydällä<br />
lamppu. 70 x 52 cm, pastelli paperille, sign. v.a. C.B. 1904<br />
(vaal.past.väri). Prov.: Saima Nikander. AB 541. AB<br />
past2:049.<br />
101. Maisema Tiukasta, 1904? 1908? Ilta-aurinko; etualalla<br />
aita ja portti, josta pääsy mäelle, siellä taloja. 24,5 x 38 cm,<br />
öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1904 (harm.ö-väri), nimen<br />
alle lisätty “1904” tai “1908” (must.ö-väri). AB 1269.<br />
AB 1:0078.<br />
102. KONNI ZILLIACUS, J.W. NYLANDER JA CARL BENGTS V.<br />
TROILIN VENEESSÄ, (1904?). 19,5 X 28,5 CM, TUSSI + AKV. +<br />
SEKATEKN. PAPERILLE, SIGN. O.A. .... (TUSSI). PROV.: KORISTETAI-<br />
TEILIJA HUGO BENGTS, NÄRPIÖ. AB 408. AB SEKA 040408.<br />
102.a. Tyttö neuloo seisten, 1904. Tummatukkainen punapukuinen<br />
tyttö seisoo profiilissa oikealle, tuolin vieressä. 33 x 21,5<br />
cm, lyijyk. + pastelli + liitu paperille, sign. v.a. C <strong>Bengts</strong> 1904<br />
(lyijyk.). AB 38. AB akv: 040038.<br />
1905<br />
103. Fantasia: mies ja hevonen, 1905. Mahdollisesti luonnos<br />
kuvitukseksi tai seinämaalaukseksi. Pitkäharjaista ja –häntäistä<br />
hevosta taluttaa kalevalaiseen asuun puettu mies. 27 x 44,5<br />
cm, öljy pahville, sign. v.a. C.B. 1905 (pun.liitu). Takana:<br />
“Nro 37” tai “31” (lyijyk.). Näytt. Hki 1911, nro 37; Turku<br />
1912, nro 31. Prov. : Kirjailija Sakari Pälsi. AB 1320. AB<br />
1:0082.<br />
104. Pajassa, 1905. Mahdollisesti esiluonnos Palanderin talon<br />
alakerrassa olevaan paja-freskoon. Pajan taustalla mies<br />
ahjoaa ilmaa, etualalla mies nojaa alasimen päällä olevaan esineeseen<br />
jutellen oviaukossa olevan nuoren tytön kanssa. 61 x<br />
112 cm, sign. v.a. C.B. 1905 (raaputettu väriin). AB 128. <br />
AB 1:0080.<br />
105. Saunassa, Nikkilä, (1904-1905). Pimeä savusauna, etu-<br />
179
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
alalla kaksi naista ja lapsi. 35,5 x 46 cm, öljy pahville, ei sign.<br />
Gösta Palanderin tieto vuosiluvusta. AB 1118. AB 1:0081.<br />
106. Savusauna Lempäälän Kuljussa, 1905. Rakennus puolittain<br />
varjossa, sauna lämpiää. 31 x 42 cm, öljy kankaalle<br />
joka kiinnitetty pahville, sign. o.a. C.B~ 1905. Takana taiteilijan<br />
käsialalla: “Elokuu 1905 Kulju Lempäälä <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>”.<br />
Ensimmäinen vaimolle lahjoitettu maalaus. Prov.: Erika<br />
<strong>Bengts</strong>. AB 269. AB 1:0083.<br />
1906<br />
107. Vanha nainen, 1906. Mahdollisesti Närpiöstä. Profiilikuva<br />
vanhuksesta kasvot vasemmalle, myssy päässä, kädet leuan<br />
alla. 50 x 34 cm, öljy pahville, sign. o.a. C.B -s -06. Prov.:<br />
Myytävänä Hörhammerilla 1981; nyk. om. Närpiön kunta.<br />
AB 1386. AB 1:0084.<br />
108. Petter Rönnlundin kotitalo Närpiön Yttermarkissa,<br />
(1906-11). Etualalla oik. maantie, tien vas. puolella aita, pieni<br />
kumpare, jolla pohjalaistalo pihapiireineen. 49,5 x 72,5<br />
cm, ei sign. Prov.: Maalattuaan taulun taiteilija tarjosi taulua<br />
myytäväksi Rönnlundille, mutta tämä ei halunnut ostaa sitä.<br />
Työ jäi Ida <strong>Bengts</strong>ille. Kun rva Rönnlund kävi myöhemmin<br />
Ida <strong>Bengts</strong>in luona, tämä antoi taulun rva Rönnlundille. AB<br />
1262. AB 1:0062.<br />
109. “Studie – dekorativ”, 1906. Geometristä “salamakuviointia”<br />
tähtitaivaalla. 31,5 x 28 cm, pastelli + guassi siniharm.<br />
imupaperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1906 (tumm.sin.liitu). Prov.:<br />
Ostettu Turun Taidemuseoon vuoden 1912 näyttelystä (nro 31).<br />
AB 679. AB past2:126.<br />
110. Sisäkuva Pohjanmaalta (Erik Anders <strong>Bengts</strong>in tupa). Iso<br />
takka, ikkuna taustalla, kaksi naista istuu vastakkain. 57 x 78<br />
cm, ei sign., jäänyt keskeneräiseksi. Prov.: Närpiön pappila,<br />
khra Viktor Dahlberg. AB 979. AB 1:0086.<br />
1907<br />
111. Tavaranjakelua hevoskyydistä, ehkä Kristiinassa, 1907.<br />
Luminen piha ulkorakennuksineen, etualalla kaksi henkilöä<br />
tyhjentämässä rekeä, hevosella säkki suun edessä. 94 x 59,4<br />
cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1907 (sin.väri, päällä conté-liitu).<br />
Takana teksti: “Gamla gård”. AB 1091. AB 1:0088.<br />
112. Hevoset työssä: savitiilen sekoitus käynnissä, 1907.<br />
Mahdollisesti Porvoon tiilitehtaalta. 48 x 60 cm, öljy kankaalle<br />
joka kiinnitetty pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1907<br />
(rusk.ö-väri). Prov.: Oscari Hartola, Loimaa. AB 589. AB<br />
1:0089.<br />
113. Järvimaisema, 1907. Nouseva rantaniitty vasemmalla.<br />
43 x 53 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1907. Takana:”49"<br />
(lyijyk.). Näytt. Turku 1912, nro 42; Helsinki 1911,<br />
nro 49. Prov.: Varatuomari B.J. Lindelöf; nyk.om. Keski-Suomen<br />
museo, Jyväskylä. AB 1417. AB 1:0090.<br />
114. Oriveden vanha käräjätupa, 1907. Sisäkuva tuvasta, jossa<br />
kaksi pieniruutuista ikkunaa, oik. nainen askareissa, taustalla<br />
kangaspuut. 39 x 56,5 cm, öljy pahville, sign. o.a. C <strong>Bengts</strong>;<br />
alla: ... L -vesi 1907. Takana: “Nro 4”; “<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>”; “Fmk<br />
/ 200 –”; “Huvil... 14” (<strong>Bengts</strong>it asuivat Huvilakadulla Helsingissä<br />
syksystä alkutalveen 1908, jolloin muuttivat Tapanilaan<br />
(Mosabacka). Näytt. Helsinki 1911, nro 48; Turku 1912,<br />
nro 41. Prov.: Varatuom. B.J. Lindelöf; myyty 1984 Hagelstamilla.<br />
AB 509. AB 1:0091.<br />
115. Tupainteriööri, 1907. Takkatuli vasemmalla, istuva nainen<br />
oikealla, taustalla ikkuna. 65 x 45 cm, öljy kankaalle joka<br />
kiinnitetty pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1907. Takana: “150”<br />
(lyijyk.) Prov.: Nyk.om. Brage-yhdistys, Helsinki. AB 355.<br />
AB 1:0092.<br />
116. “Ilta tuvassa”, 1907. Tupa Paraisilta, taustalla nainen<br />
takan ääressä, katossa leipävartaita. 60 x 90 cm, ei sign. Takana<br />
v.a. taiteilijan käsialalla: “<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1907”. Takana kehyksissä<br />
lyijyk.: “Pargas Brattnäs Vestergårds”, “<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>”<br />
,”31" ,”174". Näytt. Helsinki 1911, nro 31; Turku 1912,<br />
nro 26. Prov.: Nyk.om. Brage-yhdistys, Helsinki. AB 357. <br />
AB 1:0093.<br />
117. Tukkaa palmikoiva tyttö (mallina Hilma Kall, Erika B:n,<br />
o.s. Mäkinen, lähisukulainen), 1907. Punahameinen seisova<br />
tyttö. Saman mallin maalannut taiteilijan serkku Hugo<br />
<strong>Bengts</strong>. Maalaaminen tapahtui Tapanilassa (Mosabacka) <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong>in luona. Hilma oli tullut rappusia alas tukkaansa letittäen,<br />
jolloin taiteilija pysähdytti hänet malliksi (tieto: Erika<br />
<strong>Bengts</strong>). 83,5 x 37 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
Kokkilassa 1907. (“Kokkilalle” ei löydy muuta selitystä kuin<br />
että talon nimi oli mahdollisesti Kokkila). Prov.: Otto Andersson,<br />
Turku. AB 333. AB 1:0094.<br />
118. “Kirje kullalle”, 1907. Pimeässä tuvassa istuva mies kirjoittaa<br />
kirjettä, katse oikealle päin. 41,5 x 37,5 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong> 1907 (must.väri / tussi). Takana:<br />
“62” (sin.väri). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 62; Helsinki 1915,<br />
nro 60. Prov.: Kustaa Koskinen, Kansankeittiön omistaja<br />
Tapanilassa (Mosabacka). AB 548. AB 1:0095.<br />
119. Kustaa Mäkinen, Tampere, 1907. Rintakuva Erika B:n<br />
isästä. Viiksekäs mies puoliprofiilissa vas. 55 x 41 cm, öljy<br />
kankaalle joka kiinnitetty pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Tampere;<br />
o.a. epäselvästi: B... av Rio…1907. Prov.: Toivo Mäkinen,<br />
Jyväskylä. AB 113. AB 1:0096.<br />
120. Nainen vyyhteää lankaa, (1907-09?). 47,5 x 67 cm,<br />
tussi+öljy laveeraus kankaalle, joka kiinnitetty pahville, sign.<br />
v.y. En österbottniska som steller till en vef – när hon kabbor,<br />
Närpes <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (tussi). Pohjustukselle tehty tussilla hahmottelu<br />
ja heikko öljyväri päälle. Prov.: Brage-yhdistyksen<br />
toimeksianto; nyk.om. Brage-yhdistys, Helsinki. AB 354. <br />
AB 1:0085.<br />
1908<br />
121. Kaisaniemen puisto, 1908. Puumaisen pensaan varjossa.<br />
29,5 x 46,5 cm, öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville,<br />
sign. o.a. C B 1908; v.a. ystävyydellä <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>’iltä 1908.<br />
Prov.: Lentomajuri Otto Rantanen 1908. AB 376. AB<br />
1:0097.<br />
122. Maisema, 1908. Ulkorakennuksen punainen hirsiseinä<br />
loistaa auringon laskiessa, edessä niitty ja tie. 44 x 69 cm,<br />
180
Teosluettelo<br />
öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1908 (must.ö-väri). Prov.: Liikemies Fr. Tikanoja voittanut<br />
taulun arpajaisista 1925. Vaasalainen Harald Sirén osti taulun<br />
Tikanojalta. AB 845. AB 1:0098.<br />
123. Hevosella veden haussa kaivolla, 1908. Mies kaataa vettä<br />
kaivosta tynnyriin, joka hevosen rattailla. Henrikssonin<br />
hevonen. 46 x 55 cm, öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1908 (must.ö-väri). Prov.: Arpajaisvoitto<br />
1925 Erland Åbackalle. AB 1142. AB 1:0099.<br />
124. “Satamassa”, 1908. Purjelaivoja laiturissa, laituri vasemmalla.<br />
29 x 37,5 cm, öljy kankaalle, joka kiinnitetty pahville,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1908 (must.ö-väri). AB 490. AB<br />
1:0100.<br />
125. “Kipunoita”, 1908. Paja pimeässä, ikkunasta tulee valo,<br />
tähtitaivas, etualalla kipinävyö-ornamentti. 35,5 x 56 cm, sign.<br />
o.a. C <strong>Bengts</strong> 1908 (pun.väri). Prov.: Kustaa Koskinen. AB<br />
533. AB 2:0002.<br />
126. Erika <strong>Bengts</strong>in muotokuva, (n.1907-1908). Rintakuva,<br />
katse viistoon vasemmalle. Tausta tumma yksivärinen 50,5<br />
x 45,5 cm, ei sign. Maalattu Helsingissä Huvilakadulla. Prov.:<br />
Taiteilijan perheen om. AB 238. AB 2:0003.<br />
127. Ojankaivajat, (n. 1908). Mies ja punapukuinen nainen<br />
pellolla ojankaivuussa, taustalla vettä ja vene rannassa. 29 x<br />
44,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. C <strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Takana:<br />
“N=o 7” (lyijyk.). Näytt. Helsinki 1911, nro 7; Turku 1912,<br />
nro 5. Prov.: Prof. Otto Andersson. AB 339. AB 1:0070.<br />
1909<br />
128. Jokimaisema, 1909. Ehkä Närpiön- tai Tiukanjoki. Joki<br />
kulkee edestä vasemmalta oikealle taakse. Niitty tai peltomaisemaa.<br />
40,5 x 50 cm, öljy pahville, sign. o.a. Till Fröken Adele<br />
Weman af <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1909 (lyijyk.). AW oli kirjailija ja<br />
opettaja. Prov.: Nyk.om. Sagalundin museo, Kemiö. AB 1344.<br />
AB 2:0004.<br />
129. Peltomaisema. Vasemmalla aita, oikealla kivi, taustalla<br />
peltoja. Syntetistinen ote. 38 x 51 cm, öljy pahville, sign. o.a.<br />
Till Herr Oscar Jansson af Tvärviggen <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (lyijyk.).<br />
Prov.: Nyk.om. Sagalundin museo, Kemiö. AB 1343. AB<br />
2:0005.<br />
130. ERIKA BENGTS LUKEE, 1909. VYÖTÄRÖKUVA PUNAPUSE-<br />
ROISESTA NAISESTA LUKEMASSA LEHTEÄ, KASVOT PROFIILISSA OI-<br />
KEALLE. 32,5 X 38,5 CM, AKV., SIGN. V.A. C.BENGTS MOSABACKA<br />
1909 (LYIJYK.). PROV.: KIRJALTAJA FRANS PERHO; MYYTY HA-<br />
GELSTAMILLA 1989. AB 543. AB AKV:090543.<br />
1900-LUVUN ENSI VUOSIKYMMEN<br />
131. Latomeri. Talvinen latomaisema. Ajankohta, 1900-luvun<br />
alku päätelty signeerauksesta ja tyylistä. 35 x 57 cm, sign.<br />
o.a. <strong>Bengts</strong> Calle – (lyijyk.). Prov.: Tyyne Jyrhämä, Rovaniemi;<br />
myyty Hagelstamilla. AB 811. AB 1:0051.<br />
132. Lumisateella. Rakennuksia lumimaisemassa. Maalausajankohta<br />
n. 1900-luvun alku. 22 x 32,5 cm, öljy pahville<br />
(Rowney-pohja), ei sign. AB 174. AB 1:0052.<br />
133. Ratsu. Ratsastaja lumisen vuoren reunalla. 67 x 44 cm,<br />
öljy kuitulevylle, sign. v.a. C.B. (ei CB:n merkintä). Prov.:<br />
Kultaseppä Eelis Matilainen, Turku; ollut myynnissä Hagelstamilla;<br />
Hörhammerilla 23.9.1992. AB 343. AB 1:0053.<br />
1910<br />
134. Pihapiiri Lapväärtistä, 1910. Hevonen ja tahko pihalla.<br />
55 x 90 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Lappfjärd 1910 (lyijyk.).<br />
Prov.: Otto Aleksanteri Nylund; Matti Nylund, Kuopio. AB<br />
962. AB 2:0006.<br />
135. Vanha talo (Hugo Sjöblomin talo “Potten” Aitakadulla)<br />
Kristiinassa, 1910. Talvinen taloryhmä keskellä, porstua näkyvissä.<br />
45,5 x 61 cm, öljy pahville, sign. v.a. Gammal stadsgård<br />
i Kristinestad C <strong>Bengts</strong> 1910. Prov.: Nyk.om. Brageyhdistys,<br />
Helsinki. AB 352. AB 2:0007.<br />
136. “Talo Kristiinasta”, 1910. Sama aihe kuin edellä, mutta<br />
hiukan rajatumpi ja keskittyneempi. Savupiipusta tulee savua.<br />
50 x 64 cm, sign. v.a. C. <strong>Bengts</strong> 1910 (raaputettu väriin).<br />
Prov.: Hugo Sjöblom k. 1914. AB 469. AB 2:0008.<br />
137. Taloryhmä; Peninkylän pihamökki, 1910. Etualalla varjoa,<br />
keskellä torppa ulkorakennuksineen, taivaalla iso pilvimuodostelma.<br />
60 x 80,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1910<br />
(vihr.ö-väri). AB 939. AB 2:0009.<br />
138. Alpo Sailo muovailee, n. 1910-12. Taiteilija seisoo puolittain<br />
selin katsojaan, veistos telineellä. 42 x 19 cm, öljy pahville,<br />
ei sign. AB 182. AB 1:0020.<br />
139. Tuvan astiakaappi, 1910. Tuvan nurkkaus, jossa kaappi,<br />
tuoli ja toinen kaappi tyyppiä “vatikarmi”. N. 120 x 60<br />
cm. Prov.: Maalattu Vantaalla 1910; rva Boisman-Markelin,<br />
Helsinki; tuhoutunut tulipalossa. AB 1495. AB mv-valokuva.<br />
140. Keittiönuuni tuvassa, (1910?). Tuvan iso uuni vas., sen<br />
edessä saavi ja räsymattoja. N. 40 x 55 cm, öljy. Prov.: Maalattu<br />
Helsingin maalaiskunnassa (Helsinge); rva Boisman-<br />
Markelin, Helsinki; tuhoutunut tulipalossa. AB 1494. AB<br />
mv-valokuva.<br />
1911<br />
141. Kiialan kartanon mailla, 1911. Polveilevaa kulttuurimaisemaa,<br />
etualalla mies kirves olalla. Maalattu Porvoon<br />
maalaiskunnassa. 100 x 148,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1911.<br />
Prov.: Arvid Lydecken; Keski-Suomen Säästöpankki, Jyväskylän<br />
konttori; Valtion taidemuseo, inv.nro A-1994-197.<br />
Ollut esillä Kultarannassa. AB 997. AB 2:0011.<br />
142. Kesäinen maisema Porvoon seudulta, 1911. Maalattu<br />
suunnilleen samasta paikasta kuin edellinen, nro 141, tässä<br />
näkymä rajatumpi. Etualalla aita, taustalla jokimaisema. 84<br />
x 62,5 cm, sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong> 1911 (tumm. sin.ö-väri). Takana:<br />
“20” (lyijyk.), “400 mk” (kelt.+ pun.liitu). Näytt. Helsinki<br />
1911, nro 20; Turku 1912, nro 17. Prov.: Tri Toivo<br />
Torsten Kaila. AB 1077. AB 2:0012.<br />
181
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
143. Kesäinen jokimaisema Porvoon läheltä, 1911. 48 x 40<br />
cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1911 (conté-liitu).<br />
Takana: “nro. 10” (lyijyk.). AB 941. AB 2:0014.<br />
144. Omakuva, 1911. Rintakuva; malli hattu päässä, silmät<br />
sirrillään valoa vasten, vihreä tausta. Voimakas päivänvalo ja<br />
varjot. 49 x 37,5 cm, öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1911 (lyijyk.). Näytt. Helsinki 1911<br />
(“Muotokuvani”); Turku 1912; Jyväskylä 1915. Prov.: Prof.<br />
Ludvig Wennervirta; v:sta 1970 taidekauppias Pentti Wähäjärvi,<br />
Helsinki. AB 623. AB 2:0010.<br />
145. “Hiiskulan kartanosta lähellä Porvoota”, 1911. Peltomaisema,<br />
näkymä kallion laelta. Peltojen keskellä tie, jolla<br />
hevoskulkue. Maalattu voimakkain samansuuntaisin viivavedoin.<br />
70 x 105 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1911 (sin.ö-väri).<br />
Takana: “Till konstnärs gillets Galleri 1912” (lyijyk.); “Nro<br />
1” “K Gillet 1912” (sin.väriliitu). Prov.: Meijerinomistaja<br />
Molin, Hanko. AB 550. AB 2:0013.<br />
146. “Sateen edellä”, 1911. Maisema Porvoon läheltä, sadekuuro<br />
tulossa pilvistä. 60 x 40 cm, öljy pahville, sign. o.a. C<br />
<strong>Bengts</strong> 1911 (sin.ö-väri). Takana: “76” (vihr.liitu); “Fmk 350”<br />
(lyijyk.); “29” (lyijyk.); “Tillhört redaktör J. O. Ikola Vaasa”.<br />
Näytt. Helsinki 1911, nro 29; Turku 1912, nro 25. Prov.:<br />
Päätoimittaja J. O. Ikola, “Vaasan Jaakkoo”, Vaasa. AB 1240.<br />
AB 2:0015.<br />
147. Lakeutta, pilviä maiseman yllä, 1911. 29,5 x 48,5 cm,<br />
öljy kankaalle, joka kiinnitetty pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1911 – (lyijyk.). Takana: “Nro 171” (vedetty yli, tussilla).<br />
AB 978. AB 2:0016.<br />
148. “Pilviharjoitus”, 1911. Kesämaisema, taivasta enemmän<br />
kuin maata. 42 x 63 cm, öljy kankaalle / pahville, sign. o.a. C<br />
B - 1911 (lyijyk.). Takana: “Nro 51” (lyijyk.). Näytt. Helsinki<br />
1911, nro 51; Turku 1912, nro 44. Prov.: Ingrid Stråhle<br />
lahjoittanut Turun Taidemuseolle 1937; nyk.om. Turun Taidemuseo.<br />
AB 1080. AB 2: 0017.<br />
149. “Auringonlasku”, 1911. Iltamaisema Porvoonjoelta. 48,5<br />
x 46 cm, sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong> 1911~ (must. ö-väri). Takana:<br />
“Nro 9” (lyijyk.). Prov.: prof. Otto Andersson; v:sta 1926<br />
Elis Tegengren. AB 1405. AB 2:0018.<br />
150. Iltamaisema, 1911. 41 x 50,5 cm, öljy pahville, sign.<br />
o.a. C <strong>Bengts</strong> 1911. Väri halkeillut kosteuden takia, ollut<br />
tulipalossa. Prov.: Kulmakoulu, Helsinki. AB 441. AB<br />
2:0019.<br />
151. Viljankorjuu, väkeä pellolla, 1911. Neljä henkeä ruista<br />
korjaamassa. Maalattu Porvoon maalaiskunnassa. 54 x 80 cm,<br />
sign. v.a. <strong>Bengts</strong> 1911 (rusk.ö-väri). AB 1063. AB 2:0020.<br />
152. Elonkorjuu. Kolme henkeä viljankorjuussa, (1911?). 32<br />
x 39,5 cm, öljy pahville, ei sign. Prov.: Taiteilijan perheen<br />
om. AB 95. AB 2:0021.<br />
153. ”Tiilenpoltto”, Porvoo, 1911. Tiilenpolttaja työssään<br />
oik., tiiliuunirivistö vas. 63 x 102 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1911. Häälahja <strong>Bengts</strong>eiltä taiteilijan vaimon veljelle ja tämän<br />
vaimolle Kalle ja Muisto Mäkiselle. Näytt. Helsinki<br />
1911, nro 38; Turku 1912, nro 32. AB 346. AB 2:0022.<br />
154. Talo Suutarilassa Vantaalla, 1911. Taloryhmä pellon takana.<br />
49 x 100 cm, sign. o.a. Skomakarböle 1911 C <strong>Bengts</strong><br />
(must.ö-väri). Prov.: nyk. om. Svenska Odlingens Vänner,<br />
esillä Herttoniemen kartanossa. AB 642. AB 2:0023.<br />
155. “Pirtissä”, 1911. Tuvan sisustaa, oik. takan kulma, sen<br />
ääressä kissa. Borgby, Sipoo. 50 x 75 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
den 17 april 1911. Näytt. Turku 1912, nro 28. Prov.: Nyk.om.<br />
Brage-yhdistys, Helsinki. AB 356. AB 2:0024.<br />
156. Kutoja, 1911. Nainen työssä kangaspuiden ääressä, ikkuna<br />
takana. 40 x 60 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Borgby Sibbo<br />
1911. Näytt. Helsinki 1911, nro 43; Turku 1912, nro 37.<br />
Prov.: Nyk.om. Brage-yhdistys, Helsinki. AB 353. AB<br />
2:0025.<br />
157. Kesäinen piha, Tapanila (Mosabacka), 1911. Isoja puita,<br />
taustalla aita, jonka takana niitty. 48,3 x 46 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.a. C <strong>Bengts</strong> 1911 (conté-liitu). Prov.: Meiken<br />
Borg 1930-luku. AB 1310. AB 2:0026.<br />
158. “Auringon kylpy”, 1911. Alaston nainen luonnossa, seisoo<br />
selin vas. päin. 57,5 x 55 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> 1911 (sin.ö-väri). Vuoden 1925 arpajaisista joutunut<br />
Otto Syrénille. Myynnissä Bukowskilla 12.-13.2006, nro<br />
85.AB 1389. AB 2:0027.<br />
159. Nainen portilla, 1911. Kesäpukuinen nainen (mallina<br />
Ester Perho) aukaisemassa pihaporttia. 71 x 43 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong> 1911 (sin.ö-väri). Prov.: Helga Joutjärvi.<br />
AB 1154. AB 2:0028.<br />
160. “Vettä hakemassa”, (1911). Tyttö ovella vesiämpäri kädessä.<br />
54,5 x 35 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
(must.ö-väri). Takana: “33” (pun.liitu). Näytt. Jyväskylä 1915;<br />
Helsinki 1915, nro 33. Prov.: Opettaja Lempi Vermasvuori,<br />
Jyväskylä (itse mallina). AB 1357. AB 2:0029.<br />
161. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in kodista, 1911. Ovensuunäkymä, sisääntulo<br />
ovesta; ovella selin nainen (Erika B.) ämpärin kanssa,<br />
sisällä ovea avaamassa poika ja tyttö takana (Eero ja Liisa<br />
<strong>Bengts</strong>, taiteilijan lapset). Maalattu Tapanilassa (Mosabacka).<br />
88 x 62 cm, sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong> 1911 (sin.ö-väri). Prov.:<br />
Rautakauppias Louekari, Rovaniemi; Bukowskin syyshuutokaupassa<br />
1985. AB 794. AB 2:0030.<br />
162. Punapukuinen nainen istuu <strong>Bengts</strong>in “munkkituolissa”,<br />
1911. Naisen (mallina Erika B.) katse vasemmalle, tutkii<br />
sohvalla olevia tauluja, 1911. 80 x 50,5 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. C. <strong>Bengts</strong> 1911 (must.väri). Prov.: Taiteilijan perheen<br />
om. AB 1. AB 2:0031.<br />
163. Erika <strong>Bengts</strong>in muotokuva, 1911. Rintakuva, malli katsoo<br />
puoliprofiilissa vasemmalta, vihertävä tausta. 46 x 39 cm,<br />
öljy pahville, ei sign. Takana: “1911 a minnen”. Prov.: Taiteilijan<br />
perheen om. AB 48. AB 2:0032.<br />
164. Professori Otto Anderssonin muotokuva, 1911. Vyötärökuva,<br />
kasvot, hiukan oikealle, tausta vihertävä. 65,5 x 46,5<br />
cm, öljy pahville, sign. v.a. C <strong>Bengts</strong> 1911 ~ H.fors. Prov.:<br />
182
Teosluettelo<br />
prof. Otto Andersson. AB 1353. AB 2:0033.<br />
165. Eric von Troilin muotokuva, 1911. Henkilö istuu tuolissa,<br />
toinen käsi liivintaskussa, kellonperät näkyvissä, taustalla<br />
kirjahyllyjä. 98 x 68 cm, sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong> 1911 (tekstaus<br />
pun.ö-värillä). Prov.: Eric von Troil, Vaasa. AB 828. <br />
AB 2:0034.<br />
166. “Kaksoismuotokuva”, 1911. Toverukset <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ja<br />
Kalle Laaksonen rintakuvassa. Miehillä hatut päässä. 53 x 58<br />
cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1911 (conté-liitu). Takana kehyksissä:<br />
“Nro 3” (pun.liitu); “nro 1 <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1911” (rusk., ei<br />
taiteilijan käsialalla). Näytt. Helsinki 1911, nro 6; Turku<br />
1912, nro 4. Prov.: Eino Kivistö. AB 1360. AB 2:0036.<br />
167. “Isä lukee” / Lukeva mies, 1911. Vanhan miehen (CB:n<br />
isä Erik Anders <strong>Bengts</strong>) rintakuva profiilissa oikealle. 19,5 x<br />
19 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> B – 1911. Takana: “39”<br />
(lyijyk.). Sama aihe kuin tussipiirroksessa v:lta 1911 ja sen<br />
mukaan tehdyssä etsauksessa. Näytt. Helsinki 1911, nro 39;<br />
Turku 1912, nro 33. Prov.: prof. Otto Andersson. AB 334.<br />
AB 2:0037.<br />
168. Riihessä, 1911. Lyhteitä siirretään riihen orsille. Kolme<br />
ihmishahmoa alhaalla, ylhäällä olevan vastaanottajan jalat roikkuvat<br />
orsien välistä. 28,5 x 32,5 cm, pastelli pahville, sign. o.a.<br />
C.<strong>Bengts</strong> Ruovesi 1899 Mosabacka 1911 (pun.värikynä). Mommilan<br />
kartanon ruokasaliin maalatussa “Leivän synty”-teoksessa<br />
sama aihe. Näytt. Helsinki 1911, nro 40; Turku 1912, nro<br />
34. Prov.: A.O. Väisänen, Helsinki. AB 360. AB<br />
past2:ingjussi061.<br />
169. Ilta-auringon loisteessa, 1911. Alaston naishahmo maisemassa<br />
kumartuneena oikealle, pää poispäin kääntyneenä.<br />
75,5 x 48 cm, kangasta leikattu vas. sivulta, sign. v.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> 1911. “C” puoliksi poissa. Takana: “23” epäselvästi<br />
(lyijyk.). Näytt. Helsinki 1911. Prov.: Helsingin Kulmakoulun<br />
säätiö; Lähivakuutus, Helsinki. AB 1454. AB lis:1454.<br />
170. Tarvaspää rakenteilla, (1911). Tukkeja ja rakennustarvikkeita<br />
etualalla, Tarvaspää hahmottuu taustalla. 53 x 67 cm,<br />
öljy kankaalle, joka kiinnitetty kuitulevylle, sign. v. a. ... B...gts<br />
(pun.väri). Onni Okkonen on Gallen-Kallela monografiassaan<br />
(WSOY, 1962) julkaissut kuvan tästä maalauksesta olettaen<br />
sen G-K:n työksi (kuva “Hajanainen rakennus”, Tarvaspään<br />
rakennustyömaalta, öljymaalaus 1911, s. 747). Prov.:<br />
Nyk. yksityisom. AB 1285. AB 2:0038.<br />
171.”Kun lapset nukkuvat” / “Iltapuhde”, (1911?). Lämpimät<br />
värit, kellertävä tausta. Äiti (Erika B.) istuu vas. ommellen,<br />
lapsi (Liisa B.) sängyssä oikealla. 32,5 x 47 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 191.. (lyijyk., ei näy kokonaan).<br />
Takana: (lyijyk.): “150 FMK”, “40”. Näytt. Turku 1912, nro<br />
40; Helsinki 1911, nro 40; Jyväskylä 1915; Helsinki 1915,<br />
nro 29. Prov.: Tait. A. Gallen-Kallela; prof. Sakari Kuusi,<br />
Helsinki. AB 308. AB 2:0035.<br />
1912<br />
172. Tourujoen silta talvella, 1912. Pehmeä lumiräntämaisema,<br />
edessä jokea, vas. pyykkitupa laitureineen, oik. nahkatehdas.<br />
43,5 x 53,5 cm, öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Nyk.om. Jyväskylän<br />
yliopiston museo. AB 1008. AB 2:0039.<br />
173. Tourujoki kesällä, 1912. Edessä oikealla puun oksaa,<br />
vasemmalla pyykkitupa ja laituri, jolla pyykkäri tavaroineen,<br />
taustalla silta. Vedessä voimakas pyörre. 52 x 73 cm, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1912. Prov.: Pekka Hintikka, Suolahti; nyk.om.<br />
Jyväskylän kaupunki. AB 473. AB 2:0040.<br />
174. Silta joen yli, 1912. Etualalla jokea, oik. koivuja ja aitaa,<br />
vas. lehtevää pusikkoa. 38,5 x 51 cm, öljy pahville, sign.<br />
o.a. C <strong>Bengts</strong> 1912 (värikynällä tehty sign. kulunut pois,<br />
mutta piirrot näkyvissä). Takana: “Jyväskylä”; “Smk 55” (lyijyk.).<br />
AB 528. AB 2:0041.<br />
175. Maisema Päijänteeltä, 1912. Mahdollisesti Teerilahdelta.<br />
Taustalla vaaramaisemaa, keskellä järveä, etualalla kiviä.<br />
51 x 74 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1912 (sin.väri).<br />
Prov.: Nimismies B.J. Lindelöf, Närpiö. AB 505. AB<br />
2:0042.<br />
176. Maisema Päijänteeltä, 1912. 73,5 x 51 cm, öljy kankaalle<br />
joka kiinnitetty pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1912<br />
(rusk.ö-väri). Prov.: Nyk.om. Keski-Suomen Keskussairaala,<br />
Jyväskylä. AB 996. AB 2:0043.<br />
177. Joki ilta-auringon valossa, 1912. Vihreää maastoa etualalla,<br />
taustalla violetti metsänraja, vedessä keltaisia ja punaisia<br />
sävyjä. 60 x 58 cm, ei sign. Maalattu palettiveitsellä. Takana:<br />
“<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> pinx 1912” (ei CB:n käsialalla). Näytt. Jyväskylä<br />
Alvar Aalto -museo 1976. Prov.: Varatuom. B.J. Lindelöf;<br />
nyk.om. Wenzel Hagelstam. AB 506. AB 2:0044.<br />
178. Harjun talo Teerilahdessa Jyväskylän maalaiskunnassa,<br />
1912. Mäen päällä taloryhmä, oik. koivu, etualalla kivijono.<br />
145 x 102 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>. Näytt. Saarijärven museo<br />
2000 “Villejä seutuja...”.. Prov.: Taidekauppias Kahlroth;<br />
kultaaja Savolainen, Helsinki; nyk.om. v:sta 1979 Närpiön<br />
kaupunki. AB 477. AB 2:0045.<br />
179. “Matkatoveri” / “Vanha herrasmies”, 1912. Kanssamatkustaja<br />
junassa välillä Pasila-Malmi. Hattupäisen harmaapartaisen<br />
vanhan herran rintakuva en face. 26,5 x 35 cm, öljy<br />
pahville, sign. v.a. På tåget mellan Fredriksberg (Pasila) och<br />
Malm 1. Dezemb. 1912 <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>. Malli oli suuttunut kun<br />
oli huomannut, että hänestä maalattiin muotokuva. Takana:<br />
“47” (vihr.liitu). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 47; Helsinki<br />
1915, nro 46; Jyväskylä Alvar Aalto -museo 1976, nro 18.<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 162 (“Vanha herrasmies”): T. K.<br />
Hiltula, Kristiina. AB 629. AB 2:0046.<br />
180. Jussi Mäntysen muotokuva, 1912. Rintakuva. Preparaattori,<br />
myöh. tait. Mäntynen työskentelee puhvelin pään<br />
kanssa. 26 x 35 cm, öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville,<br />
sign. o.y. C. <strong>Bengts</strong> 1912 26. November (rusk.ö-väri). Prov.:<br />
Kuvanveistäjä Jussi Mäntynen. AB 423. AB 2:0047.<br />
181. “Paavo”, 1912. Lippalakkipäinen mies kädet taskuissa<br />
seisoo veden äärellä. 96,5 x 46,7 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1912 (raaputettu väriin jälkikäteen).Takana: “Paavo”<br />
(sin.liitu). Näytt. Helsinki 1915, nro 54. Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 202: Kaisu Hyökki. AB 1203. AB 2:0048.<br />
183
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
183.<br />
182. Nainen ovella, 1912. Luonnosmainen hahmotelma:<br />
valkopukuinen nainen avaamassa / sulkemassa ovea, edessä<br />
tuoli. 34,5 x 27 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 27<br />
Jan 1912 (raaputettu). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 112: Oskari<br />
Merenheimolle. AB 1205. AB 2:0049.<br />
183. “Vaari”, Kustaa Mäkisen muotokuva, 1912. Rintakuva<br />
taiteilijan appiukosta. 48 x 37 cm, öljy pahville, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1912 (sin.ö-väri); v.y. C_ <strong>Bengts</strong> 1912 (peitetty<br />
maalilla). Takana: “äidiltä Liisalle 1923” (lyijyk. Erika B:n<br />
käsialalla); “äidiltä Liisalle 15-vuotta täyttäessään 1923 (musteella);<br />
“44” (väriliitu). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 44. Prov.:<br />
Taiteilijan perheen om. . AB 2:0050.<br />
184. Erika <strong>Bengts</strong>in muotokuva, 1912. Rintakuva puoliprofiilista,<br />
katse oikealle. 34 x 25,7 cm, öljy kankaalle joka kiinnitetty<br />
pahville, sign. v.a. C_ <strong>Bengts</strong> 1912 (lyijyk.). Taulussa<br />
reikiä kranaatinsirpaleista vuoden 1918 Tampereen valtauksen<br />
ajoilta. Prov.: Tehtaanvartija Toivo Mäkinen, Jyväskylä.<br />
AB 111. AB 2:0052.<br />
185. Naisen kasvot, Erika <strong>Bengts</strong>, 1912. Rintakuva, kasvot<br />
suoraan edestä, pää kallellaan. 37,7 x 27 cm, öljy pahville,<br />
sign. v.a. C. <strong>Bengts</strong> 1912 (must.ö-väri). Prov.: Johtaja S. Rosenqvist,<br />
Helsinki. AB 250. AB 2:0053.<br />
186. Erika <strong>Bengts</strong>, muotokuvaharjoitelma, 1912. Kasvokuva<br />
lähes en face kiharatukkaisesta vaaleahkosta naisesta, tausta<br />
yksivärinen harmaa. 40 x 32,5 cm, sign. v.y. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1912. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Alice <strong>Bengts</strong>; Hugo<br />
<strong>Bengts</strong>; Christer Näs, Ruotsi. AB 1468. AB lis:1468.<br />
187. Otto Andersson, 1912. Maalattu Otto Anderssonin luona<br />
Turussa yöllä. Vyötärökuva viiksekkäästä tummatukkaisesta<br />
miehestä, kasvot hieman vas. päin. 72 x 53 cm, pastelli pahville,<br />
sign. v.a. 9 januari kl. 1 natten 1912 <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>. Prov.:<br />
Otto Andersson, Turku; nyk.om. Sibelius-museo, Turku. AB 338.<br />
AB past2:ingjussi058.<br />
188. Hylätty rikkinäinen alus rannalla, 1912. Sinivoittoinen<br />
työ. Alus vas. kokka oikealle, osittain vajonneena pehmeään<br />
maastoon. 48 x 62,3 cm, pastelli pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1912 (siniharm.liitu). AB 1180. AB past2:ingjussi062.<br />
189. Maisemapanoraama Tiukasta, 1912. Lakeusmaisema;<br />
edessä kallioista mäkeä, sen juurella aitaa. Joki kiemurtelee<br />
keskellä ja vas. Pohjalaistalo vas., kaukana peltoa ja taloja. 60<br />
x 96,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Tjöck 1912. AB 1455. <br />
AB lis:1455.<br />
190. Hjalmar Sillanpään muotokuva, (1912-13). Vyötärökuva<br />
miehestä takki ja hattu päällä. Maalattu Tapanilassa<br />
mahdollisesti Kössi Koskisen luona n. 1912-13. Työ jäi kesken<br />
muuton vuoksi. Prov.: Hjalmar Sillanpää. 70,5 x 55,5<br />
cm, ei sign. AB 1054. AB 2:0051.<br />
1913<br />
191. Sisäkuva <strong>Bengts</strong>ien olohuoneesta Tapanilassa (Mosabacka),<br />
(n. 1911-13). Vihertävä yleissävy. Sohvaryhmä; pöydän<br />
ääressä tyttö (Liisa B) istumassa ja äiti (Erika B) seisomassa<br />
pöydän takana, öljylamppu palamassa pöydällä, iso<br />
184<br />
ikkuna vasemmalla. Oik. reunassa taiteilijan maalausteline.<br />
44,5 x 54 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (pun.ö-väri). Takana:<br />
“350 FMK” (sin. värikynä). Prov.: Henrik Frantz, Vaasa. AB<br />
846. AB 2:0059.<br />
192. Sisäkuva <strong>Bengts</strong>ien olohuoneesta Tapanilassa (Mosabacka),<br />
(n. 1911-13). Sama aihe kuin edellä, mutta tyttö<br />
puuttuu. Vaaleampi versio. 49,5 x 61 cm, öljy pahville, ei<br />
sign. AB 183. AB 2:0060.<br />
193. PÖYDÄN ÄÄRESSÄ (EERO, LIISA JA ERIKA B. TAPANILASSA),<br />
1913. LAPSET ASKARTELEVAT PÖYDÄN ÄÄRESSÄ, EDESSÄ TYHJÄ<br />
TUOLI, VAS. SOHVA IKKUNAN ÄÄRESSÄ. OIK. NAINEN SEISOO MAA-<br />
LAUSTELINEEN VIERESSÄ. MAALAUSTELINEEN PAHVISSA EERON PIIR-<br />
TÄMÄ VETURI. 40,5 X 56 CM, AKV. RUSKEALLE PAPERILLE, SIGN.<br />
V.A. CARL BENGTS 1913 (PUN.VÄRI). SAMA AIHE KUIN KAHDESSA<br />
EDELLISESSÄ, NROT 191 JA 192. PROV.: VARATUOM. B. J. LINDE-<br />
LÖF. AB 508. AB AKV:130508.<br />
194. “Muotokuvani”, omakuva, 1913. Rintakuva, kasvot<br />
suoraan edestä, tausta punainen, vaaleansininen paita. 49,5 x<br />
31,5 cm, öljy pahville, sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong> 1913 (lyijyk.).<br />
Takana: “muotokuva” (sin.liitu); “Talberi” (lyijyk.). Prov.:<br />
Parturimestari Heikki Ollilainen, Jyväskylä. AB 259. AB<br />
2:0054.<br />
195. “Poika” (mallina Eero B., taiteilijan poika), 1913. Rintakuva<br />
sinipukuisesta pojasta auringossa sininen lakki päässä.<br />
50,5 x 39 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1913<br />
(punarusk.ö-väri). Takana: “71” (rusk.liitu). Näytt. Vaasa<br />
1920, nro 71. Vrt. kakkosversio nro 196. Prov.: Taiteilijan<br />
perheen om. AB 15. AB 2:0055.<br />
196. Eero <strong>Bengts</strong>, harjoitelma. Kakkosversio edellisestä. Rintakuva<br />
sinipukuisesta pojasta auringossa sininen lakki päässä.<br />
50,5 x 39,5 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin<br />
kirj.). Prov.: Tehtaanvartija Toivo Mäkinen, Jyväskylä. AB 115.<br />
AB vl-mat2:0029.<br />
197. Liisa <strong>Bengts</strong>, 1913. Rintakuva pitkätukkaisesta tytöstä,<br />
kasvot suoraan edestä. 31,5 x 47,5 cm, öljy pahville, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1913 (lyijyk.). Takana: “Nro 1.” (pun.liitu);<br />
“Nro. 12” (musteella). Prov.: Taiteilijan perheen om. AB 30.<br />
AB 2:0056.<br />
198. Oscar <strong>Bengts</strong> ja Saga, (1913). Vyötärökuva miehestä<br />
sylissään vauva. 26,8 x 20,5 cm, öljy pahville, ei sign. Prov.:<br />
Oscar <strong>Bengts</strong>. AB 1188. AB 2:0057.<br />
199. Eero <strong>Bengts</strong> sairaana (keuhkokuumeessa), (1913). Pieni<br />
poika on noussut istumaan sängyssä, etualalla pöydänkulma.<br />
46,5 x 34 cm, öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville,<br />
sign. v.a. CB 1913 (kellert.ö-väri); o.y. Eero. Prov.: Taiteilijan<br />
perheen om. AB 274. AB 2:0058.<br />
200. Talvista metsää ja valoa, 1913. Vas. vänkyrä koivunrunko,<br />
takana tiheätä metsää, oik. kantoja. 90 x 56 cm, palettiveitsitekniikkaa,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Somersalo-suku.<br />
AB 1467. AB lis:1467.<br />
201. Laituri rannalla, pilviä, 1913. Edessä vas. vene laiturissa.<br />
Vastarannalla rehevä lehtimetsä. Yli puolet pinnasta tai-
Teosluettelo<br />
vasta; suuri pilvipyörre. 31,5 x 40 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong>o C <strong>Bengts</strong> 1913 (sin.ö-väri). Nro “3” voi olla myös<br />
“7”. Prov.: Gustav Laurell, Närpiö, Korsnäs. AB 1426. AB<br />
lis:1426.<br />
202. Villiä puutarhaa ja ulkorakennus, 1913. Sommarö, Tammisaari.<br />
Puiden ja pensaiden lomitse näkyy rakennus, jonka<br />
takana vettä. 27,3 x 34,6 cm, öljy pahville, sign. v.a. C <strong>Bengts</strong><br />
1913 (lyijyk.). Prov.: Pihlgrenin kuolinpesästä Vaasan Brageyhdistyksen<br />
kautta tullut Pohjanmaan museolle Vaasaan 1957,<br />
inv.nro PM 57-452. AB 1326. AB 2:0061.<br />
203. Sommarö Gårdin piha Tammisaaressa, 1913. Kolme<br />
vanhaa puutarhan puuta etualalla, taustalta pilkottaa vaalea<br />
rakennus. 96 x 73 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1913 (lila ö-<br />
väri). Takana: “Nro 1” (lyijyk.). Prov.: Puutavarajohtaja Hugo<br />
Snickars, Kristiina. AB 1263. AB 2:0062.<br />
1914<br />
204. Talvisia puita, 1914. Kaksi puuta lumen vallassa. 53,5 x<br />
38 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914. Prov.: Kuvanveistäjä Jussi<br />
Mäntynen. AB 1089. AB 2:0063.<br />
205. Hiihtolatu talvisessa metsässä, 1914. Vas. puro, jonka<br />
yli vie silta vasemmalle puiden taakse. 49,5 x 34 cm, öljy<br />
pahville, sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong> 1914 (sin.ö-väri). AB 577. <br />
AB 2:0064.<br />
206. Kevättalvi Sommarössa, 1914. Mäki vasemmalla, jolla<br />
kasvaa koivu, mänty ja nuorempia puita. 45,2 x 30 cm, öljy<br />
kankaalle joka kiinnitetty pahville, sign. v.a. C. <strong>Bengts</strong> 1914<br />
(lyijyk.). Takana: “86” (vihr.liitu), taustalla vetoja liitu- ja ö-<br />
värillä. Näytt. Jyväskylä Alvar Aalto –museo 1976. Prov.:<br />
Konsuli Simo Kuntsin lahjoitus Vaasan Svenska klubbenille;<br />
Vaasan Taideyhdistyksen kokoelma; nyk.om. Pohjanmaan<br />
museo, Vaasa, inv. nro VTY 119. AB 1212. AB 2:0065.<br />
207. “Kevättalvi”, 1914. Talvinen peltomaisema Sommaröstä.<br />
Teitä risteilee hangessa, metsäsaareke keskellä, rakennus<br />
vas. reunassa. 42 x 87 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914. Takana:<br />
“89” (vihr.liitu). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 89; Helsinki<br />
1915, nro 80. Prov.: Matilda Ulmala. AB 1177. AB 2:0066.<br />
208. Talvinen joenmutka, 1914. Joki virtaa vapaana lumihankien<br />
keskellä, vas. laidassa pieni kuusi. 34,5 x 46,5 cm,<br />
öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville, sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong><br />
1914 (sin.ö-väri). Prov.: Kahlrothin taidekauppa, Helsinki.<br />
AB 663. AB 2:0067.<br />
209. Suojainen talvipäivä, 1914. Kolme ulkorakennusta mäellä,<br />
kivi ja puu oikealla. 32 x 48 cm, sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong><br />
1914. Prov.: Opettaja Skogster, Kangasala. AB 816. AB<br />
2:0068.<br />
210. Talvista peltoa, 1914. Hankea edessä, harmaa talo taustalla<br />
metsän reunassa. 52 x 37 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914<br />
(sin.väri). Prov.: Paul Hallén (hänen sisarensa oli rva Helga<br />
Sailon äiti). Taiteilija oli tutustunut häneen Sommarössä 1914.<br />
AB 510. AB 2:0069.<br />
211. Talvinen tie kaivolle, 1914. Etualalla rakennuksen varjo<br />
hangella. Tien mutkassa puita, niiden juurella kaivo. Puiden<br />
takana järven jäätä (?) ja vastarannan mäki. 57 x 30 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914 (must.ö-väri). Prov.: Taidekauppa, Turku.<br />
AB 1439. AB lis:1439.<br />
212. Talvea, luminen pieni mänty, 1914. Luminen mäki, pieni<br />
kuusentaimi keskellä, oik. näkyy männynoksaa. 33 x 23,5<br />
cm, öljy vanerille, sign. v.a. C. <strong>Bengts</strong>. 1914. (sin.ö-väri); o.a.<br />
Till min kamrat och vän Lauri Hannikainen C~ <strong>Bengts</strong> (lyijyk.).<br />
Prov.. Taiteilija Lauri Hannikainen. AB 1466. AB<br />
lis:1466.<br />
213. Oscar <strong>Bengts</strong> nojaa lapioon Sommarössä, 1914. Puhtaan<br />
paletin kautta. Vasemmalle kääntynyt mies, taustalla<br />
<strong>Bengts</strong>ien talo Sommarö Gård. Molemmat veljekset asuivat<br />
Sommarö Gårdissa perheineen. 174 x 125 cm, maalattu osittain<br />
palettiveitsellä, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914 Sommarö<br />
(must.ö-väri). Prov.: Strindbergin Taidesalonki; kuvanveistäjä<br />
Jussi Mäntynen, Tukholma. AB 348. AB 2:0070.<br />
214. “Vanha talo”, (1914). Puhtaan paletin kautta. Sommarö<br />
Gårdin piha; voimakasta valoa ja varjoa, oikeassa reunassa<br />
tikapuut ja aitan portaat. 55 x 96 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
(must.ö-väri). Sama merkintä osaksi kehyksen alla. Takana:<br />
“50” (sin.liitu). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 50; Helsinki 1915,<br />
nro 49. Prov.: Kustaa Koskinen, Kansankeittiön omistaja. AB<br />
549. AB 2:0071.<br />
215. Näkymä rantaan ja punainen mökki Sommarössä, 1914.<br />
Puhtaan paletin kautta. Niitty, jonka molemmin puolin puita,<br />
johtaa alas rantaan. 100,5 x 79 cm, sign. v.a. C. <strong>Bengts</strong><br />
1914 (must.ö-väri). Prov.: Jyväskylän kuuromykkäkoulun<br />
johtaja Oskari Reino. AB 665. AB 2:0072.<br />
216. Jokimaisema Sommarössä, 1914. Jokiuoma, kuusi keskellä,<br />
punainen mökki taustalla. 81,5 x 62 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> Sommarö. Prov.: Kauppias Wilhelm Höglund, Jyväskylä.<br />
AB 306. AB 2:0073.<br />
217. Kevät Sommarössä, 1914. Kynnöspelto vakoineen keskellä,<br />
vas. kukkiva puu, taustalla punainen tilanhoitajan rakennus.<br />
48 x 58 cm, öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong>~<strong>Bengts</strong> 1914 (rusk. tussi). Prov.: Kauppamatkustaja<br />
Edward ja Liida Helén, Jyväskylä; Jouko Lahtinen,<br />
Lapinlahti. AB 94. AB 2:0074.<br />
218. “Brantten” / Rantamaisema Sommaröstä (Nutholmen),<br />
1914. Mäellä järven rannalla vaalea talo puiden seassa, tuulinen<br />
päivä, kirkas valo vasemmalta pilvistä, osuu talon seinään.<br />
35 x 42 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914 (harm.pun.öväri).<br />
Takana: “63” (vihr.liitu). Näytt. ilm. Jyväskylä 1915,<br />
nro 63 (“Huvilanranta”).Prov.: Allan Albert Zilliacus, Sommarö.<br />
AB 1192. AB 2:0075.<br />
219. Putte-hevonen heinäpellolla, 1914. Hevonen syömässä<br />
ruohoa heinähäkki perässä. Takana heinäseipäitä, yksi mies<br />
taustalla pistää heinää seipääseen. 75,5 x 90,5 cm, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914 (must.ö-väri). Näytt. Helsinki 1915, nro<br />
11 (“Putte”); Jyväskylä 1915, nro 11 (“Putte”). Prov.: Parturimestari<br />
Heikki Ollilainen, Jyväskylä. AB 76. AB 2:0076.<br />
220. Syksyinen maisema Sommaröstä, 1914. Luonnosmai-<br />
185
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
nen maisema-aukio, taustalla keltapunaista metsää. 27 x 34,5<br />
cm, öljy pahville, sign. v.a. C. <strong>Bengts</strong> 1914 (harm.rusk.öväri).<br />
Prov.: Taiteilijan perheen om. AB 56. AB 2:0077.<br />
221. Sommarö Gård iltahämyssä, 1914. Valkoinen talo keskellä<br />
niittyä, taustalla puita taivaanrannassa. 28,5 x 46,5 cm,<br />
öljy pahville, sign. v.a. C <strong>Bengts</strong> 1914 (pun. väriliitu) Prov:<br />
Peruukkimestari Hannes Kuokkanen, Jyväskylä. AB 557. <br />
AB 2:0078.<br />
222. Maisema Sommarö Gårdista, 1914. Peltojen keskellä<br />
valkoinen talo, suuri alue pinnasta taivasta. 78 x 67 cm, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914 Sommarö. Maali rapistumassa pois.<br />
Takana: “90” (vihr.liitu). Näytt. mahdollisesti Jyväskylä 1915,<br />
nro 90 (“Harmaa päivä”). AB 1267. AB 2:0079.<br />
223. Erika <strong>Bengts</strong> Sommarössä, (1914). Vaaleapukuinen naishahmo<br />
etualalla poimii ehkä kukkia pensaan luona, taustalla<br />
Sommarö Gård. 46 x 52 cm, ei sign. Prov.: Taiteilijan perheen<br />
om. AB 35. AB 2:0080.<br />
224. “Saaristossa”, 1914. Rantarinne Sommaröstä (?). Alhaalla<br />
rannassa näyttäisi olevan aallonmurtaja. 40,5 x 30 cm, öljy<br />
sinkkilevylle, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914 (harm.ö-väri). Takana:<br />
“42” (vihr.liitu). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 42. Prov.:<br />
Ekonomi Yrjö Kokkonen, Helsinki. AB 187. AB 2:0081.<br />
225. Proomua lastataan, 1914. Lastauslaituri ja köysi vas.,<br />
hinaaja oik. odottamassa. 79,5 x 118,5 cm, sign. v.a. C. <strong>Bengts</strong><br />
1914 (rusk.pun.ö-väri). Prov.: Wilhelm August Udd, Helsinki.<br />
AB 1066. AB 2:0082.<br />
226. Puu rannalla, 1914. Kallion kyljessä kasvaa vänkyrä puu,<br />
taustalla vettä. 98,5 x 68 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914<br />
(pun.ö-väri). Takana: “Bulevard 9 Fröken Anna Aspelund”<br />
Prov.: Hammaslääk. Axel Aspelund. AB 1083. AB 2:0083.<br />
227. Liisa <strong>Bengts</strong> kalliolla Sommarössä, 1914. Luonnosmainen<br />
rantamaisema; tyttö kalliolla, vene taustalla. 23,5 x 29,5<br />
cm, öljy pahville, ei sign. Takana: “Liisalle Jouluna 1926”<br />
(lyijyk.). AB 16. AB 2:0084.<br />
228. Hevosia mäellä, 1914. Kolme hevosta siluetteina mäen<br />
päällä. 93 x 78 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Sommarö 1914<br />
(sin.ö-väri). Prov.: Jussi Hintikka, Suolahti. AB 448. AB<br />
2:0085.<br />
229. Tammisaaren kirkon sisäänkäynti, 1914. Puistoa kirkon<br />
oven edessä, suuria varjoja. 65,5 x 73,5 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914 (rusk.ö-väri). Takana: “Maist. Ragn. Dahlberg<br />
Boulevard 16” (CB:n käsialalla). Prov.: Varatuomari Arvo<br />
Linturi. AB 545. AB 2:0086.<br />
230. Kaupunkinäkymä, 1914. Kristiinasta tai Tammisaaresta.<br />
Pensasta kadun reunalla, portti pihalle, oik. iso valkoinen<br />
pyöreä rakennus. 27 x 34 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> 1914 (rusk.väri). Takana: “Kristinan kaupunki 450,<br />
400”; “nro 9”. AB 384. AB 2:0088.<br />
231. Katu. Aurinkoa ja varjoa kadun seinustalla; punaisia<br />
taloja ja aitaa, (1914?). 26,5 x 34,5 cm, öljy pahville, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (harm.ö-väri). Takana: “Nro 12” (lyijyk.);<br />
“425”. Prov.: Oscar <strong>Bengts</strong>. AB 1187. AB 2:0087.<br />
232. Kokous lampun alla, 1914. Luonnosmainen: kolme<br />
miestä kokoontuneena lampun alle, ilm. lautoja heidän keskellään.<br />
24,7 x 34,7 cm, öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville,<br />
sign. o.y. C.B. 1914 (conté-liitu). Takana: “<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
Sommarö 1914” (lyijyk.). Takana kehyksessä: “44” (lyijyk.).<br />
Prov.: Kirjailija Sakari Pälsi. AB 1297. AB 2:0090.<br />
233. Mustalaisnainen istuu “munkkituolissa” <strong>Bengts</strong>in kotona,<br />
1914. Katse puoliprofiilissa oikealle, sylissä ompelus (?).<br />
96 x 80 cm, sign. v.y. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914 (pun.ö-väri). Prov.:<br />
Arvo Hannikainen, Helsinki; Taidekauppias Silander, Lahti<br />
1950-luku. AB 912. AB 2:0091.<br />
234. Luotsi, 1914. Seisova mies, pitää vasemmalla kädellä<br />
takin kauluksesta kiinni, kasvot puoliprofiilissa vas. päin. 93<br />
x 49 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1914 (must. ö-väri). Maalaus<br />
ollut pienemmässä kiilakehyksessä, myöh. kehystetty suurempaan<br />
ja merkitty. Prov.: Arvi Koskinen. AB 659. AB 2:0092.<br />
235. Luotsi, 1914. Rintakuva; kasvot en face, piippu suussa<br />
ja merimieslakki päässä. 41 x 33,5 cm, öljy pahville, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Skäldö 1914 (tussi). Näytt. Helsinki 1915, nro<br />
83 (“Luotsi”); Jyväskylä 1915, nro 92 (“Luotsi”). Prov.: Elli<br />
Sirola, Jyväskylä. AB 319. AB 2:0093.<br />
236. Erika <strong>Bengts</strong>in muotokuva, 1914. Maalattu Sommarössä,<br />
keskeneräinen. Istuva naishahmo kirja kädessä, takana<br />
oik. näkyy korituolia. 73,5 x 56,5 cm, öljy vanerille (paksuus<br />
10 mm), luultavasti sahattu pala oikeaa reunaa pois, sign.<br />
v.a. ...engts ...14. Takana: “Ca... B... Elo... So…” (= elokuu<br />
Sommarö). Prov.: Taiteilijan perheen om. AB 193. AB<br />
2:0094.<br />
237. Erika <strong>Bengts</strong>in muotokuva, 1914. Rintakuva; kasvot<br />
en face, punertava pusero. 50,5 x 39 cm, öljy kovalevylle, ei<br />
sign. Maalattu palettiveitsellä. Takana: “<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914”<br />
(punaväri). Prov.: Taiteilijan perheen om. AB 3. AB 2:0095.<br />
238. Pihanäkymä Sommaröstä, (1914). Portaat ja vaalea rakennus<br />
vas. auringossa, keskellä kaksi vanhaa puuta varjossa,<br />
niiden takana punainen rakennus. Maalattu kirkkain värein.<br />
56 x 62 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (lyijyk., merkattu myöhemmin).<br />
Prov.: Oscar <strong>Bengts</strong>, CB:n veli. AB 386. AB<br />
lis:386.<br />
239. Padan pesijä. Nainen kumartuneena kesäisellä pihalla<br />
vesisaavin luo, pata kädessä. 56,5 x 40,5 cm, öljy kankaalle,<br />
joka kiinnitetty pahville, sign. o.a. C <strong>Bengts</strong>. Näytt. Jyväskylä<br />
1915, nro 65; Jyväskylä Aalto-museo 1976, nro 21; Saarijärven<br />
museo 2000 “Villejä seutuja...”. AB 937. AB 2:0089.<br />
1915<br />
240. “Rössi” / Rössin kuja, 1915. Laukaan pitäjä, Leinolan<br />
kylä, Rössin Kruununtorpan kujat. Riukuaidat kummallakin<br />
puolen tietä, kuja johtaa taloryhmään, taustalla vinttikaivo.<br />
26 x 33,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> ~<br />
1915 (kaiverrettu väriin). Takana:” Laukaan pitäjä Leinola<br />
kylä Rössin kruunun torpan kujat v. 1915 heinäkuu <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> (CB:n käsialalla). Näytt. Helsinki 1915, nro 7 (“Rös-<br />
186
Teosluettelo<br />
si”); Jyväskylä 1915, nro 7 (“Rössi”); Jyväskylä 1976 Aaltomuseo,<br />
nro 24; Keuruu 1984 “Keskisuomalainen idylli”; Jyväskylä<br />
1994 “Maailmannavan elämää”; Saarijärven museo<br />
2000 “Villejä seutuja...”. Prov.: Kustaa Koskinen, Kansankeittiön<br />
omistaja. AB 534. AB 2:0096.<br />
241. Maisema Laukaasta, Leinolan kylä, 1915. Rössin kuja,<br />
mies nojaa aitaan. 64,5 x 122 cm, öljy vanerille, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (must.ö-väri). Prov.: Hovioik. auskult. Juulo<br />
Sirola, Jyväskylä. AB 907. AB 2:0097.<br />
242. “Karjapiha”, Mattilan talon kujat Laukaasta, 1915. Taustalla<br />
ja oik. piharakennuksia, vas. aitaa. Reen jalakset oik.<br />
sivulla. 54 x 69,5 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1915 (tumm.sin.ö-väri). Takana: “32” (pun.liitu). Näytt. Jyväskylä<br />
1915, nro 32; Helsinki 1915, nro 32. AB 1013. <br />
AB 2:0098.<br />
243. Saunarakennus, 1915. Sauna mäellä taustalla, sen edessä<br />
hirsirakennus. 42 x 32 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> 1915 (lyijyk.). Takana: “58” (vihr.liitu). Näytt. mahdollisesti<br />
Jyväskylä 1915, nro 58 (“Kesäaamu”). AB 1388. <br />
AB 2:0099.<br />
244. Mies ja riihi, 1915. Kesämaisema jossa mies astelee keskellä<br />
nurmikkoa, riihi taustalla, 54,5 x 68 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (sin.ö-väri). Näytt. Saarijärven<br />
museo 2000 “Villejä seutuja...”. Prov.: Arvottu Gummeruksen<br />
arpajaisissa; insinööri Matti Leivo, Karjalohja. AB 666.<br />
AB 2:0100.<br />
245. Johannes Karpio Laukaan Mattilassa, 1915. Pieni poika<br />
hevoshaan portin edessä. Aidan takana kuusi ja ulkorakennuksen<br />
(riihen) harjaa. 54,5 x 69 cm, öljy vanerille, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>, 17 heinäk 1915. Maalattu Laukaan Mattilassa.<br />
Taulu on lahja mallille syntymäpäivänä. Näytt. Saarijärven<br />
museo 2000 “Villejä seutuja...”. Prov.: Apteekkari Yrjö<br />
Karpio, Jyväskylä. AB 466. AB 3:0002.<br />
246. Kesäinen näkymä pihalta, 1915. Oik. nainen seisoo valkoinen<br />
esiliina päällä rattaiden aisojen välissä, keskellä valkoesiliinainen<br />
tyttö istuu aisalla. Taustalla ulkorakennus ja<br />
puukasa. 55 x 69,5 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1915 (sinimust.ö-väri). Takana: “67” (vihr.liitu). Näytt. Jyväskylä<br />
1915, nro 67. Prov.: Irja Siltanen, Jyväskylä. AB 991.<br />
AB 3:0003.<br />
247. “Haravantekijä” / “Heinänteon edellä”, 1915. Mies istuu<br />
pihamaalla hirren päällä korjaamassa haravan piikkiä paikalleen.<br />
Oikealla vieressä hirsisalvos. Takana talousrakennuksia<br />
ja puupino. 54,5 x 69,5 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1915 (raaputettu väriin). Takana: “Nro 15” (lyijyk.). Näytt.<br />
Jyväskylä 1915, nro 15; Helsinki 1915, nro 15. Prov.: Kustaa<br />
Koskinen, Kansankeittiön omistaja. AB 547. AB 3:0004.<br />
248. Mattilan talo Laukaassa, 1915. Taulussa näkyvän rakennuksen<br />
kulmahuoneessa asusti CB kesällä 1915 maalatessaan<br />
Laukaassa. Vas. vellikello jonka takana toinen rakennus<br />
ja järvi. 50,5 x 71 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1915 (sin.ö-väri). AB 89. AB 3:0005.<br />
249. Sauna Leinolan kylässä Laukaassa, 1915. Rakennus ja<br />
taustalla järvi. 26 x 25 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1915 (lyijyk.). Takana: “7” (lyijyk.). Prov.: Hilja ja Heikki<br />
Ollilainen, Jyväskylä. AB 77. AB 3:0006.<br />
250. Juhannussauna, 1915. Nainen vihta kädessä saunan<br />
ovella. Maalattu Laukaassa. 42 x 36,5 cm, öljy pahville, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (lyijyk.). Prov.: Rehtori U. U. Seppä,<br />
Kristiinankaupunki. Myöhemmät versiot nrot 1050, 1051<br />
ja 1052. AB 692. AB 3:0007.<br />
251. “Pyykkituvassa” / Pyykinpesijät, 1915. Kaksi naista saavin<br />
ääressä, takana pata tulella. 55 x 69,5 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (must.ö-väri). Takana: “67”<br />
(vihr.liitu) sekä lappu jossa teksti: “omistaa Esko Sirola”. Prov.:<br />
Elli Sirola, Jyväskylä. AB 322. AB 3:0008.<br />
252. Saunassa, 1915. Seitsemän naista saunomassa, osa lauteilla,<br />
edessä oikealla istumassa lettipäinen nainen. 50 x 61<br />
cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (lyijyk.). AB 1168. AB<br />
3:0009.<br />
253. SAUNASSA, 1915. NAISIA SAUNASSA; VAS. PORTAAT LAUTEIL-<br />
LE, JOSSA PARI NAISTA, ALHAALLA KAKSI NAISTA PESEMÄSSÄ ITSE-<br />
ÄÄN; TOINEN SEISOO, TOINEN ISTUU. 48 X 63 CM, AKV. PAPERIL-<br />
LE, SIGN. O.A. C. BENGTS 1915 ~. TAKANA: “8-” (VIHR.LIITU).<br />
LUONNOS ÖLJYTYÖHÖN. VRT. NRO 252. MAHDOLLISESTI NÄYTT.<br />
JYVÄSKYLÄ 1915, NRO 59. AB 206. AB PUUTTUVIA 206.<br />
254. Saunassa, 1915. Nainen istuu rahilla lauteitten edessä<br />
vasemmalla, oikealla kaksi vesisaavia. 48,5 x 50 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (raaputettu värin päälle).<br />
AB 573. AB 3:0021.<br />
255. “Elonleikkuu”, 1915. Neljä henkilöä rukiinleikkuussa<br />
lyhteidenteossa. 63,5 x 90 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915<br />
(rusk. ö-väri). Takana: “49” (vihr.liitu). Näytt. Jyväskylä<br />
1915, nro 49 (“Elonleikkuu”); Helsinki 1915, nro 48 (“Elonleikkuu”);<br />
Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”. Prov.:<br />
Maisteri T. Kaukoranta. AB 1215. AB 3:0010.<br />
256. “Haravoimassa”, 1915. Tyttö niityllä valkoisissa kesävaatteissa,<br />
valkoinen huivi päässä, harava kädessä. Maalattu<br />
Jyväskylässä Koivusillassa. Mallina mahdollisesti Doris Bäckman.<br />
35 x 27,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
(must.ö-väri). Takana: “Nro 4, Fmk 150” (must.conté-liitu);<br />
“66” (vihr.liitu). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 66. AB 621. <br />
AB 3:0011.<br />
257. “Heinäniityllä”, 1915. Hevonen, jolla heinäreki heinäpellolla,<br />
ympärillä kolme naista heinänteossa. 39 x 47 cm,<br />
öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (harm.ö-väri). Takana:<br />
“16” (vihr.liitu). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 16 (“Heinäniityllä”);<br />
Helsinki 1915, nro 16 (“Heinäniityllä”). Prov.:<br />
J.A. E. Lindroos ostanut taulun n. 1912-15. AB 1059. AB<br />
3:0012.<br />
258. “Heinässä” / Heinänteossa, 1915. Kaksi henkilöä, mies<br />
ja nainen tekemässä heinää. 39,5 x 47 cm, öljy pahville, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (sin. ö-väri). Takana: “57” (vihr. liitu).<br />
Näytt. Jyväskylä 1915, nro 51 (“Heinässä”); Helsinki 1915,<br />
nro 50 (“Heinässä”). AB 1239. AB 3:0013.<br />
187
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
259. “Heinässä” / Heinäntekoa, (1915). Kaksi miestä tekee<br />
heinähaasiaa. Taustalla järven rannassa hevonen heinäkuorman<br />
kanssa. 57 x 72,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
(kaiverrettu). Maalattu osaksi palettiveitsellä. Takana: “nro<br />
2”; “14” (vihr.liitu); “Heinässä 300 Smk”. Näytt. Helsinki<br />
1915, nro 69 (“Heinässä”); Jyväskylä 1915, nro 74 (“Heinässä”).<br />
Prov.: Kustaa Koskinen, “Soppa-Koskinen”, Helsinki.<br />
AB 502. AB 3:0014.<br />
260. “Pellolla” / Kyntäjä ja hevonen, 1915. 33 x 22,5 cm,<br />
öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (must.ö-väri). Takana:<br />
“1170 aut... kälen synlig slips dogkant m.gl.” (lyijyk).<br />
Takana: “79” (vihr.liitu). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 79 (“Pellolla”;<br />
Helsinki 1915, nro 72 (“Pellolla”). Prov.: Kuvanveistäjä<br />
Alpo Sailo. AB 569. AB 3:0015.<br />
261. “Iltapilvet” / Pilvimaisema, 1915. Ranta rakennuksineen<br />
siluettina edessä, vesi ja taivas pilvineen täyttävät suuren<br />
osan pinnasta. 48,5 x 68,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (kaiverrettu). Takana: “Nro 3 Fmk 150”<br />
(sin.liitu); “1” (vihr.liitu). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 18 (“Iltapilvet”);<br />
Helsinki 1915, nro 18 (“Iltapilvet”). Prov.: Kustaa<br />
Koskinen. AB 532. AB 3:0016.<br />
262. Kesäinen järvinäkymä, 1915. Onkija veneessä, leveä<br />
valojuova tulee pilvien välistä veteen. 54,3 x 35 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (sin.liitu). AB 1247. AB<br />
3:0017.<br />
263. “Pirtissä” / “Savon tuvassa” , Mies istuu penkillä, 1915.<br />
Kansanmies rohdinpaidassa istuu penkillä savutuvassa. Maalattu<br />
Laukaassa. 48, 5 x 53 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> 1915 (must.ö-väri). Takana: “65” tai “95” (lyijyk.).<br />
Prov.: Hanna Parviainen. AB 1390. AB 3:0018.<br />
264. “Kolme ukkoa riihessä” / “Riihessä”, 1915. Vain yksi<br />
mies näkyy selvästi, kädessä varsta (?). 34,5 x 27 cm, öljy<br />
pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (lyijyk.). Takana: “56”<br />
(vihr. liitu). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 56 (“Kolme ukkoa<br />
riihessä”); Helsinki 1915, nro 55 (“Riihessä”). Prov.: Arpajaiset<br />
1925 nro 91: prof. Koski. AB 799. AB 3:0019.<br />
265. “Tuumija” / “Mietteissään” / “Miettivä” / Talon isäntä<br />
Keski-Suomesta, 1915. Seisova mies pimeässä ulkorakennuksessa.<br />
35 x 27 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915.<br />
Takana: “57” (vihr.liitu); “1005 mk” (lyijyk.). Näytt. Jyväskylä<br />
1915, nro 61 (“Miettivä” tai nro 68 “Tuumija”); Helsinki<br />
1915, nro 59 (“Mietteissään”). AB 1324. AB 3:0020.<br />
266. “Taloushommassa”, 1915. Huhmaretta käyttävä nainen<br />
seisoo etualalla, toinen nainen leipoo ikkunan ääressä. 54 x<br />
35 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (raaputettu).<br />
Takana: “Nro 1” (must.liitu); “83” (vihr.liitu); “300 Smk”<br />
(lyijyk.); “Taloushommissa” (lyijyk.); “Leinola Laukaa” (lyijyk.);<br />
“200” (must. liitu). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 83 (“Taloushommassa”);<br />
Helsinki 1915, nro 75 (“Taloushommassa”).<br />
Prov.: Kustaa Koskinen. AB 559. AB 3:0022.<br />
267. Kirnuava tyttö, 1915. Tyttö valkoisessa esiliinassa huivi<br />
päässä kirnuaa ikkunan ääressä, etualalla vasemmalla pöytä<br />
ja penkki. Mallina Ida Nieminen, Leinolan kylä, Laukaa. 54<br />
x 34,5 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (lyijyk.).<br />
Takana: “Ostettu J:kylässä 10/10-15 hinta 200 – Raf. Haarla”.<br />
Prov.: Kauppaneuvos Rafael Haarla. AB 1057. AB<br />
3:0023.<br />
268. Syksyinen metsä, 1915. Kuusi puunrunkoa, enimmäkseen<br />
koivuja. Niiden taustan muodostaa yhteinen kellanruskea<br />
lehvistö. Maassa rusk. lehtitäpliä. 63 x 77 cm, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915. Takana: “Lahjaksi Liisalle 1951 J.A. E.<br />
Lindroos. Todistavat Arla Nikula...” Prov.: Johtaja J.A.E.<br />
Lindroos, Seinäjoki. AB 1424. AB lis:1424.<br />
269. Kevättalvi, Louhuniemi, Säynätsalo, (1915). Maalattu<br />
v. 1915, jolloin taiteilija oli Parviaisen tehtaalla töissä. Sinertävä<br />
hanki, koivikkoa, oikealla rakennuksen profiili, edessä<br />
sulanut tie. 42 x 40,5 cm, öljy vanerille, ei sign. Prov.: Ent.<br />
Parviaisen tehtaat, Säynätsalo. AB 1048. AB 3:0026.<br />
270. “Tourujoki syksyllä” / Maisema joelta, taustalla silta,<br />
1915. Tehty osaksi palettiveitsellä. Rantatöyräs, keskellä vene,<br />
jonka takana kerppuja (?) kuivamassa. 81 x 61 cm, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (must.ö-väri). Takana: “Nro 1” (sin.liitu);<br />
“39” (vihr.liitu). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 39 (“Tourujoki<br />
syksyllä”); Helsinki 1915, nro 38 (“Tourujoki syksyllä”). Prov.:<br />
Kustaa Koskinen, “Soppa-Koskinen”. AB 535. AB 3:0027.<br />
271. Matonpesijöitä Tourujoella, (1915). Mattolaituri jolla<br />
matto kuivamassa, kaksi naista vasemmalla, vene joessa, vas.<br />
takana punaisia rakennuksia. 74,5 x 96 cm, ei sign. Maalattu<br />
1915. Prov.: Tri Rostedt, Jyväskylä, ostanut teoksen Helsingistä<br />
Savolaisen kultaamosta. AB 364. AB 3:0028.<br />
272. Nuottakotia talvimaisemassa, 1915. Edessä lumihanki,<br />
avovesi takana vasemmalla, keskellä vene ja vajoja. Mahdollisesti<br />
Laukaasta. 64,5 x 99 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915<br />
(rusk.ö-väri). Prov.: Dahlbergin suku, Närpiö. AB 540. <br />
AB 3:0030.<br />
273. Mustalaistyttö, 1915. Muotokuva palvelustytöstä. Tummatukkainen<br />
nainen, tumma asu, käsi poskella. Malli oli<br />
apulaisena <strong>Bengts</strong>illä. 39 x 55 cm, ylimääräistä kangasta takana<br />
n. 30 cm leveydeltä, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (tumma<br />
ö-väri). Takana sama sign. Prov.: Asemapäällikkö Silpiö,<br />
Teuvan Perälä. AB 310. AB 3:0032.<br />
274. “Vaimoni” / Erika <strong>Bengts</strong>in muotokuva, 1915. Malli<br />
istuu korituolissa, profiili kääntyneenä vasemmalle. Taustalla<br />
vasemmalla keltaisia kukkia. 99 x 69 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1915 (sin. ö-väri). Näytt. Helsinki 1915, nro 4 (“Vaimoni”);<br />
Jyväskylä 1915, nro 48; Jyväskylä Alvar Aalto -museo 1976,<br />
nro 25. Konservoinut Ateneumin konservaattori Niilo Suihko.<br />
Prov.: Taiteilijan perheen om. AB 229. AB 3:0033.<br />
275. “Maila-täti”, 1915. Maila “Maiju” Minkkisen (o.s. Peura)<br />
muotokuva. Peurat olivat taiteilijaperheen ystäviä. Istuva<br />
nainen suoraan edestä, nojaa oikealla kädellään pöytään, toinen<br />
käsi leuan alla. Maalattu Heikki Ollilaisen talossa Vapaudenkadulla<br />
(57) Jyväskylässä. 82,5 x 68 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> 1915. Näytt. Helsinki 1915; Jyväskylä 1915, nro 72<br />
(“Maila-täti”, om. H. Peura). AB 424. AB 3:0034.<br />
276. “Perunankuorija”, 1915. Nuori lettipäinen nainen istuu<br />
jakkaralla kuorimassa perunoita, tytöllä Tiukan punaha-<br />
188
Teosluettelo<br />
280. “Luonnos” / Erika <strong>Bengts</strong> keinutuolissa, 1915. Keinutuoli<br />
kallellaan oikealle. 61 x 47 cm, öljy kankaalle, joka kiinnitetty<br />
pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (tumm.rusk.öväri).<br />
Teoksessa neliömäinen reikä figuurin polven yläpuolella.<br />
Prov.: Arpajaiset 1925 nro 69: Juho Koivisto. AB 1133. <br />
AB 3:0039.<br />
281. Hokka-Tuomaan tupa, 1915, Oravasaari, Jyväskylän<br />
mlk. Pimeä savupirtti, uuni oikealla, pari henkilöä istuu uunin<br />
takana, taustalla ikkuna. Seinäpenkki ja pöytä vas. 22 x<br />
34,5 cm, öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915. Takana: “H. Ollilainen”; “38”. Näytt. Jyväskylä<br />
1915, nro 38 (“Savupirtti”, om. H. Ollilainen); Helsinki<br />
1915, nro 37 (“Haikutupa”). Prov.: Parturimestari Heikki<br />
Ollilainen, Jyväskylä. AB 221. AB 3:0040.<br />
282. “Haikutupa”, / Pärevalkea, 1915. Pimeä pirtti, kaksi<br />
henkilöä lukee uunin edessä. 82,5 x 64,5 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (rusk.ö-väri). Takana: “<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
Jyväskylä Nikolaigatan 57 Smk 300” (must.väri). Näytt. Jyväskylä<br />
1915, nro 37 (“Haikutupa, luonnos); Helsinki 1915,<br />
nro 36 (“Haikutupa”). Prov.: Kustaa Koskinen, “Soppa-Koskinen”.<br />
AB 546. AB 3:0041.<br />
283. “Satu siitä Suuresta Haikutuvasta” / “Pohjolan tupa”,<br />
1915. Suuri matala tupa, valo tulee aukoista oikealta, edessä<br />
vasemmalla kaksi naishahmoa selin soihdut kädessä, takana<br />
pylväitä, penkkejä, ihmishahmoja, pöytiä, soihtu. 29 x 40<br />
cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (lyijyk.). Prov.:<br />
arkkitehti Toivo Salervo, Jyväskylä. AB 975. AB 3:0042.<br />
274.<br />
meinen kansanpuku päällä. Edessä kaksi ämpäriä. 38 x 54,5<br />
cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Tjöck 1915. Takana:<br />
“13” (lyijyk.); “vanha puutarha” (sin.liitu); “100” (lyijyk.).<br />
Näytt. Jyväskylä 1915, nro 13 (“Perunankuorija”). Prov.: Juulo<br />
Sirola, Jyväskylä. AB 909. AB 3:0035.<br />
277. Hansikasmestari Tuomas Kuninskin muotokuva, 1915.<br />
Puolalainen Kuninski oli Fredrikssonin lakkitehtaalla töissä.<br />
Hänen piti palata synnyinmaahansa maailmansodan sytyttyä<br />
(1915). Maalattu parturimestari Heikki Ollilaisen luona<br />
jossa K. kävi parturissa. Rintakuva: malli tulee esiin vasemmasta<br />
nurkasta vinottain. 52 x 59 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1915 (pun.ö-väri). Prov.: Parturimestari Heikki Ollilainen,<br />
Jyväskylä. AB 262. AB 3:0036.<br />
278. Opettaja Saima Puttosen muotokuva, 1915. Jyväskylän<br />
Puistokadun koulun opettaja. Malli istuu nojatuolissa, tuolilla<br />
musta kangas, tausta vihreä. 67 x 50 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> 1915 (sin.ö-väri). Prov.: Opettaja Saima Puttonen.<br />
AB 732. AB 3:0037.<br />
279. Jyväskylän kuuromykkäkoulun johtaja E. J. K. Luoman<br />
muotokuva, 1915. Rintakuva parrakkaasta miehestä, kasvot<br />
puoliprofiilissa oikealle. 49 x 40,5 cm, öljy kankaalle joka<br />
kiinnitetty pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (must.ö-väri).<br />
Arpajaiset 1925 nro 174: kirjakauppias Hilja Haaronen, Savonlinna;<br />
nyk.om. Luoman suku. AB 626. AB 3:0038.<br />
284. Pohjolan tupa, 1915. Ihmisryhmä edessä, keskellä erottuu<br />
nainen ja lapsi selin. Naisella ilmeisesti soihtu kädessä.<br />
Valo tulee oikealta valoaukoista. Takana penkkejä, soihtuja,<br />
pylväitä. 56 x 83 cm, sign. o.a. C B 1915 (must.ö-väri). Takana:<br />
“Nro 5”; “Smk 500” (lyijyk.). Prov.: kouluneuvos, prof.<br />
Arvo Vartia. AB 513. AB 3:0043.<br />
285. Kesäinen maisemaluonnos, 1915. Sinivihreät sävyt.<br />
Keskellä mänty ja rakennus, oikealla kuusi. Voimakkain vedoin<br />
vedetty taivas. 26,5 x 34,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1915 (lyijyk.). AB 968. AB 3:0050.<br />
286. “Leipominen” / Leipova nainen, (n. 1915). Sinihameinen<br />
nainen leipoo leivinpöydän ääressä puolittain vasemmalle<br />
kääntyneenä. Takana ikkuna. 46 x 38,5 cm, öljy, sign. o.a. C.<br />
<strong>Bengts</strong> (must. ö-väri). Takana: “77” (rusk.liitu). Näytt. Vaasa<br />
1920, nro 77 (“Leipominen”). Prov.: Arpajaiset Kristiinassa<br />
1925; johtaja L. Kauppi, Lahti. AB 582. AB 3:0044.<br />
287. Nainen mankeloi (?), (n. 1915). Nainen seisoo puolittain<br />
oikealle kääntyneenä käsissään liinavaatetta kaulimen<br />
ympärillä (?). 47,5 x 37,5 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> (sin. ö-väri). Prov.: Peruukkimestari Hannes Kuokkanen<br />
osti taulun taiteilijalta. AB 493. AB 3:0045.<br />
288. Parturimestari Heikki Ollilaisen muotokuva, (1915?).<br />
Rintakuva puolikaljusta miehestä. 54,5 x 54,5 cm, ei sign.<br />
Prov.: Parturimestari Heikki Ollilainen, Jyväskylä. AB 74. <br />
AB vl-mat3:0042.<br />
289. TIUKAN UKKO, HEVOSKUSKI, 1915. HATTUPÄINEN MIES IS-<br />
TUU HEVOSEN KYYDISSÄ. HEVOSESTA NÄKYY VAIN VÄHÄN TAKAOSAA.<br />
189
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
24,5 X 29 CM, AKV. PAPERILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS TJÖCK<br />
1915 (LYIJYK.). PROV.: ARPAJAISET 1925, NRO 15: RVA AINO OK-<br />
SALA, JYVÄSKYLÄ. AB 819. AB AKV:150819.<br />
290. MAISEMAHARJOITELMA, 1915. KESKELLÄ TIE JONKA VARREL-<br />
LA KAKSI TALOA. MOLEMMILLA SIVUILLA PUUSTOA. 48 X 59 CM,<br />
AKV. PAPERILLE, SIGN. V.A. C BENGTS 1915. PROV.: KUVANVEIS-<br />
TÄJÄ JUSSI MÄNTYNEN, TURKU. AB 349. AB AKV:150349.<br />
291. TALVINEN OLLILAISEN PIHA VAPAUDENKATU 57, 1915.<br />
HUURTEINEN PIHAMAISEMA; LUMISET OKSAT KÄSITELTY DEKORA-<br />
TIIVISESTI, KAKSI ISOMPAA PUUTA OIK., 48 X 30 CM, GUASSI + AKV.<br />
PAPERILLE, SIGN. V.A. CARL BENGTS 1915 (LYIJYK.). VRT. SEURAA-<br />
VA, NRO 292. AB 297. AB AKV:150297.<br />
292. TALVINEN NÄKYMÄ VAPAUDENKATU 57:N PIHASTA JYVÄSKY-<br />
LÄSSÄ, 1915. KELTAISELLE POHJALLE ETUPÄÄSSÄ SINISELLÄ JA VAL-<br />
KOISELLA MAALATTU HUURTEINEN MAISEMA. LUMISET OKSAT KÄSI-<br />
TELTY DEKORATIIVISESTI. KAKSI ISOMPAA PUUTA OIK., TAUSTALLA<br />
PALOKALUKOPPI. 48 X 33 CM, GUASSI PAHVILLE, SIGN. V.A. CARL<br />
BENGTS 1915 (SIN.GUASSI). PROV.: HILJA JA HEIKKI OLLILAINEN,<br />
JYVÄSKYLÄ. VRT. EDELLINEN, NRO 291. AB 81. AB AKV:000061.<br />
293. JOKIMAISEMA, 1915. EDESSÄ TUMMAA JOKEA JA RANTATÖR-<br />
MÄÄ, TAKANA KAKSI VAALEATA TALOA. 21,7 X 18,3 CM, AKV. PAH-<br />
VILLE, SIGN. V.A. CARL BENGTS, ANNI OLLILAINEN 13. SYNTYMÄ-<br />
PÄIVÄ 1915 (LYIJYK.). AB 257. AB AKV:150257.<br />
294. NAINEN (NOJAA TUOLIN SELKÄNOJAAN), HARJOITELMA, 1915.<br />
PUNARUSKEAVOITTOINEN TYÖ; TUMMATUKKAINEN NAINEN NOJAA<br />
TUOLIN SELKÄNOJAAN, TOINEN KÄSI POSKELLA, PÄÄ KUMARTUNEE-<br />
NA PUOLIPROFIILISSA VASEMMALLE. 31 X 20,5 CM, AKV. PAPERILLE,<br />
SIGN. V.A. C B 1915 (RUSK .LIITU). AB 24. AB AKV: 150024.<br />
1916<br />
295. Ilta-aurinko Peninkylässä, 1916. Rantaniitty, etualalla<br />
rantakaislaa, taustalla vettä ja metsää. Taivaalla lila pilvimuodostelma.<br />
27,3 x 35 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1916 (must.ö-väri). AB 1323. AB 3:0046.<br />
296. Jokimaisema Karijoelta, 1916. Etualalla vasemmalla rantapenkerettä,<br />
taustalla puita ja silta. Joki peilityyni. 45 x 72<br />
cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1916 (vihr.ö-väri). Takana: “Fmk<br />
200” . Prov.: Kieltenlehtori Aino Peltonen, Jyväskylä. AB 726.<br />
AB 3:0047.<br />
297. Auringonlasku, 1916. Peltomaisema kaukaa, rakennus<br />
horisontissa. Maalattu Peninkylästä Karijoen rajalta. Tie kulkee<br />
nyk. taulun keskeltä. 25 x 50 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1916 (lyijyk.). AB 1336. AB 3:0048.<br />
298. Talvimaisema; kujaa ja aitoja, 1916. Hankea edessä, oikealla<br />
aita ja iso puu, vaakatasossa keskellä aita, taustalla rakennus<br />
ja harjumaisemaa. 54,5 x 39,8 cm, öljy vanerille, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1916 (vihr. liitu). AB 1251. AB 3:0051.<br />
299. Kotiinlähtö, 1916. Mies ja nainen poistumassa pellolta.<br />
Katseet maahan luotuina, naisella kädessä leili. 35 x 26 cm,<br />
öljy pahville, sign. v.a. C <strong>Bengts</strong> 1916 (vihr.ö-väri). Takana:<br />
“800 SMK”(lyijyk.). Prov.: Oiva Jääskeläinen ostanut taulun<br />
taiteilijalta. AB 899. AB 3:0052.<br />
300. Hiilimiilu, 1916. Laukaasta. Miilu savuaa voimakkaasti,<br />
mies lapion kanssa edessä. Hankea ympärillä. 73 x 62 cm,<br />
öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Bengts</strong> 1916 (must.harm.ö-väri). Takana:<br />
“SMK 950”; “SMK 300” (lyijyk.). AB 935. AB<br />
3:0053.<br />
301. Kaskenpolttoa Peninkylässä, 1916. Oik. mies möyhentää<br />
tulipesäkettä kepillä, taustalla rakennusryhmä sekä pellolla<br />
useita tulipesäkkeitä ylös nousevine savuineen. 104 x 58<br />
cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1916 (must.liitu).<br />
Prov.: Maanmittausins. J.Fr. Karpio; arkkitehti Väinö Palmqvist.<br />
AB 825. AB 3:0055.<br />
302. Kaskenpoltto, 1916. Pari henkilöitä - tummat siluetit -<br />
pellolla polttamassa kaskea; toinen heistä oik. sivussa. Savut<br />
nousevat kiemurrellen pesäkkeistä taustalla. Teoksen alaosa<br />
hyvin tumma. 100 x 66 cm, öljy kovalevylle, sign. v.a. Penikylä<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1916 (kelt.ö-väri). Bukowski-Hörhammerilla<br />
myynnissä 1990-luvun lopussa. AB 1438. AB lis:1438.<br />
303. Kaskisavut, (1916?). Ehkä Peninkylästä. Tumma etuala,<br />
keskitasolla savuavia tulipesäkkeitä, joiden savu nousee<br />
melko kohtisuoraan taivaalle. 27,5 x 34,5 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.a. C <strong>Bengts</strong> (vaal.harm.ö-väri). Takana: “134” (lyijyk.).<br />
Prov.: Kouluneuvos Uuno Saxén. AB 637. AB 3:0054.<br />
294.<br />
304. Punapukuinen tyttö, 1916. Tiukasta tai Myrkystä. Hankoon<br />
nojaava tyttö katsoo oikealle, vihreä liivi, punainen huivi.<br />
Taustalla vaalea rakennusryhmä, johon liittyy tuulimylly. 42,8<br />
190
Teosluettelo<br />
x 28,8 cm, öljy vanerille, sign. o.a. Till Erland Åback af <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> 1916 (pun.ö-väri). AB 1139. AB 3:0056.<br />
305. Tyttö pellolla, (1916). Punahameinen tyttö, kellertävä<br />
huivi, kädet selän takana, seisoo aidan vierellä. Taustalla peltomaisema.<br />
Mallina Erika B:n serkku Hilma Kall. 96,5 x 55,5<br />
cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (harm.ö-väri). Takana:<br />
“Fmk 350” (lyijyk.). Prov.: Aleksei Mitro; Hagelstam<br />
2000. AB 822. AB 3:0057.<br />
306. Puhdetöitä takan ääressä, 1916. Iltapuhde toivakkalaisessa<br />
haikupirtissä. Oik. nainen kehrää rukilla, poika punoo<br />
lattialla koria, taustalla poika lukee, mies höylää, tyttö hoitaa<br />
lasta. 73 x 94,7 cm, öljy kankaalle joka kiinnitetty vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1916. Prov.: Johan Parviainen, Säynätsalo,<br />
lahjoittanut 9.7.1986 teoksen koululle; nyk.om. Säynätsalon<br />
koulu. AB 1018. AB 3:0058.<br />
307. Piippua sytyttävä mies, 1916. Mies seisomassa vasemmalle<br />
päin kirvespölkyn edessä takan ääressä, taustalla henkilö<br />
lukee. 68 x 104 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1916 (siniharm.öväri).<br />
Prov.: Kauppias Wilhelm Höglund, Jyväskylä. AB 940.<br />
AB 3:0059.<br />
308. “Isä lukee” / “Närpiön vaari lukee” / Lukeva mies, 1916.<br />
Mies nojatuolissa vas. lukee kirjaa öljylampun valossa. 40 x<br />
62 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1916<br />
(sin.värikynä). Takana: “n=o 3, Smk 300” (conté-liitu). Prov.:<br />
Elli Sirola, Jyväskylä. AB 315. AB 3:0060.<br />
309. Närpiön vaari, 1916. Erik Anders <strong>Bengts</strong> (k. 1934) lukee<br />
sanomalehteä öljylampun valossa ja polttaa piippua, taustalla<br />
Erika B. ompelemassa. Maalattu Peninkylässä. 82 x 73<br />
cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1916 (pun. ö-väri). Prov.: Taiteilijan<br />
perheen om. AB 21. AB 3:0061.<br />
310. Tiukkalaiset häät, 1916. Tupa jossa etualalla miehiä<br />
pöydän ääressä, pöydällä olutkolpakoita, taustalla oik. miesryhmä,<br />
ovensuulla takana naisryhmä, takan luona taustalla<br />
kaksi naista. 48,5 x 62 cm, sign. pöydän reunuksessa o.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1916. AB 864. AB 3:0062.<br />
311. “Morsiusjono” / “Brudrad”, 1916. Pihapiirissä punapukuisia<br />
ja -hattuisia naisia jonossa menossa kuva-alan edestä<br />
taustalla olevan talon kuistin ovesta sisään. Molemmilla<br />
sivuilla piharakennukset. 32 x 32 cm, öljy kankaalle joka vanerilla,<br />
sign. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>. Takana: “Brudrad vid bröllopet<br />
mellan Hulda Antfolk och bonden Viktor Björkstedt sommaren<br />
1916 i Påskmark by i Tjöck, Fi. Prov.: August Michael<br />
Mangs, Tiukka; nyk.om. Ruotsissa. AB 1471. AB<br />
lis:1471.<br />
312. Kieseillä viljapellossa, 1916. Hevonen menossa oikealle,<br />
kolme henkilöä kieseissä. Edessä viljapeltoa, taustalla pohjalaistalo.<br />
27,5 x 35,2 cm, öljy, sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong> 1916.<br />
Takana: piirroksia. Prov.: Aili Peura, Laukaa. AB 1452. <br />
AB lis:A1452; AB lis:B1452.<br />
313. Kukka-asetelma, 1916. 47 x 39,5 cm, öljy pahville, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Penink. 1916 (kelt.ö-väri). Takana: “Fmk<br />
150” (conté-liitu). Prov.: Postiekspeditööri Maissi Kukkonen,<br />
Jyväskylä, testamenttasi teoksen Keski-Suomen museolle Jyväskylään.<br />
AB 1005. AB 3:0063.<br />
314. Tyttö leili kädessä, (1916). Vas. punapukuinen, huivipäinen<br />
tyttö seisoo pihalla, taustalla asuinrakennus ja puu.<br />
Maalattu Peninkylässä, mallina Erika <strong>Bengts</strong>in serkku Hilma<br />
Kall. 62 x 48,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. pun. liidulla, hankautunut<br />
pois. Prov.: ennen 1918: Juha Juselius; myöh. Vuojela,<br />
Jyväskylä; nyk.om. Keski-Suomen museo, Jyväskylä. AB<br />
694. AB 4:0015.<br />
315. Savupirtissä, (1915). Maalattu mahd. Oravasaaren kylässä,<br />
ehkä Teerilahden pirtissä. Neljä henkilöä askareissa takan<br />
ääressä. Lattialla yksi punoo koria, oik. rukillakehrääjä,<br />
taustalla kaksi muuta. 32 x 36 cm, öljy vanerille, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1915 (must.tussi, viim. nro epäselvä; vl päätelty<br />
CB:n elämäkerran perusteella. Tieto: AB); o.a. Lindalle ja<br />
Edwardille (Helén) Rijolta ja <strong>Carl</strong>’lta (must.tussi). Prov.:<br />
Kauppamatkustaja Edward ja Liida Helén, Jyväskylä. Helénit<br />
asuivat samassa talossa Jyväskylässä v. 1915 kuin <strong>Bengts</strong>it.<br />
Keväällä 1916 CB muutti Peninkylään Karijoelle; Aila<br />
Mahlberg, Lappeenranta. AB 365. AB lis:365.<br />
316. Maisemaluonnos, 1916. Järvimaisema, keskellä lato ja<br />
pensaita, oik. ihmisryhmä, josta osa istuu. Ihmisten keskeltä<br />
lähtee savua. Taustalla usvaa tai tulva. 26,5 x 34,5 cm, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1916 (lyijyk.). AB 938. AB 3:0049.<br />
317. Kaskisavut, 1916. Alava rinne, josta nousee kaskisavuja<br />
korkealle taivaalle. Oik. reunassa metsää, samoin taustalla.<br />
99 x 64 cm, öljy vanerille, sign. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1916 (must.öväri).<br />
Prov.: Taidekauppa Kaganilla Bulevardilla Helsingissä<br />
1960-luvulla. AB 421.<br />
318. Kaskisavut. Alava rinne, josta nousee kaskisavuja korkealle<br />
taivaalle. Taustalla pensastoa, oik. ihmishahmo. Prov.:<br />
Rehtori U.U. Seppä, Kristiina. Maalauksesta olemassa vain<br />
mv-valokuva. AB:n arkisto. AB lis2:148032.<br />
1917<br />
319. Kesäinen maisema Myrkystä, 1917. Korkealla mäellä<br />
valkoinen talo (Nuorisoseurantalo Matlinin talon takana<br />
Myrkyssä), jonka edessä pieni punainen talo (Hannan tupa).<br />
Taivaalla voimakkaat pilvimyllerrykset. 40 x 29 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1917 (rusk.ö-väri). Prov.: Matlin,<br />
Myrkky. AB 1220. AB 3:0067.<br />
320. “Voinkirnuaja” / Erika <strong>Bengts</strong> kirnuaa voita, 1917.<br />
Nainen valkoisessa puvussa kääntyneenä oikealle kirnuaa tuolissa<br />
istuen, takana ikkuna, kissa ikkunalaudalla. 76,5 x 60<br />
cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1917 (sinimust.ö-väri). Takana:<br />
“Nro 51” (rusk.liitu. Näytt. Vaasa 1920 (nro 51 “Voinkirnuaja”).<br />
Prov.: Opettaja J.H. Teirilä, Kristiinankaupunki. AB<br />
684. AB 3:0068.<br />
321. Tuvassa, 1917. Anna Ivars (Näsby) takan ääressä siirtää<br />
takkarautaa. Edessä räsymattoja, taustalla ovi toiseen huoneeseen,<br />
oikealla ikkunapenkki, jolla astia. 37,5 x 47 cm, öljy<br />
vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1917 (lyijyk.). AB 1268. <br />
AB 3:0069.<br />
322. Mies kaivon kannella, 1917. Lippalakkipäinen poika /<br />
191
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
mies askareissa pihamaan kaivon kannella, vieressä kärryt joilla<br />
maitotonka, taustan peittää pitkä piharakennus. 37 x 55 cm,<br />
öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1917 (must.ö-väri). Prov.:<br />
Oscar ja Ida Wilhelmsson, Myrkky; nyk.om. Ruotsissa (Norrahammar).<br />
AB 1473. AB lis:1473.<br />
323. Metsäpalo / “Skogsbrand”, (1917). Aukea maisema,<br />
vasen puoli pimeä; edessä vas. talo, horisontissa oik. palavaa<br />
metsää, taivaalla leveitä punaisia raitoja. 44 x 30 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Oscar ja<br />
Ida Wilhelmsson, Myrkky; nyk.om. Ruotsissa (Norrahammar).<br />
AB 1472. AB lis:1472.<br />
1918<br />
324. “Kalanperkaajat”, lipeäkalan valmistusta, 1918. Maalattu<br />
Myrkyssä. Neljä henkilöä kumartuneena pimeässä huoneessa<br />
puusoikon ympärille, yksi kala naisen kädessä soikon<br />
päällä. Kaksi henkilöä istuu tuoleilla oik. ja vas. reunalla. 65<br />
x 99 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> –18 (must.väri). Takana: “<strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> Mörtmark”; “12” (pun.väri). Prov.: Pankinjohtaja<br />
Gunnar Takolander; nyk.om. Keski-Suomen museo, Jyväskylä.<br />
AB 520. AB 3:0070.<br />
325. Takkatulen äärellä, 1918. Kolme henkilöä takan ääressä,<br />
oikealla oleva soittaa viulua, sukset etualalla, nainen taustalla<br />
rukin ääressä, vasemmalla istuu nainen rahilla selin kuvaan.<br />
55,5 x 70,5 cm, vanha, omatekoinen kiilakehys, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1918 (must.ö-väri). Takana: Piirros soutajasta<br />
(must.conté-liitu). Prov.: Lääkäri Eino Sillman. AB 1356.<br />
AB 3:0071.<br />
326. Takan äärellä, (1918). Neljä henkilöä takkatulen valossa:<br />
nainen lapsi vieressään istuu oik. kuuntelemassa, keskellä<br />
mies lukee lehteä, vas. mies soittaa viulua. 75 x 99 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Kirjailija Elsa Heporauta.<br />
AB 664. AB 3:0072.<br />
327. Muotokuvaharjoitelma Mirja Silpiöstä Teuvan Perälästä<br />
(myöh. Pasanen), 1918. Keskeneräinen rintakuva. 27 x 35<br />
cm, öljy pahville, sign. o.y. 21 Elok 1918 C B… Prov.: Mirja<br />
Silpiö. AB 455. AB 3:0074.<br />
328. Poika ja kanat, 1918. Poika profiilissa katse vasemmalle,<br />
kanoja ja kukko vasemmalla. Mallina taiteilijan poika Eero,<br />
vihreä tausta. 34,5 x 24,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><br />
Ben… 1918. Prov.: Kauppamatkustaja Edward ja Liida Helén,<br />
Jyväskylä; Titta Paasonen, Mikkeli. AB 350. AB 3:0075.<br />
329. Kukkamaljakko, 1918. 44 x 35 cm, öljy vanerille, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1918 (must.ö-väri). Takana: “Nro 14”; “600”<br />
(lyijyk.). Prov.: Taidekauppias Kivistö. AB 1198. AB<br />
3:0076.<br />
330. Kaksoismuotokuva, 1918. Tehty korkokuvan pohjalta.<br />
Esittää taiteilijan vaimoa Erikaa ja taiteilijaa profiilissa vasemmalle.<br />
Kasvot vihreät, koristeltu punaisin ja valkoisin<br />
kukin. 35 x 27,3 cm, öljy vanerille, sign. o.y. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1918 (lyijyk.). Prov.: Bertil Åback, Peninkylä. AB 1140. <br />
AB 3:0078.<br />
331. Kukkia lasimaljakossa, 1918. Vaalea tausta. 39,8 x 31<br />
cm, kokeilu, maalattu plakaattivärein vanerille, sign. v.a. Augustas<br />
blommor på Rikadagen (Erika-dagen 8.8.) 1918 <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Taiteilijan perheen om. AB 97. AB<br />
3:0079.<br />
332. “Mirre” / Kukkia lasimaljakossa, 1918. Harjaneilikoita<br />
ja kissimirri. 40 x 35 cm, kokeilu, maalattu plakaattivärein<br />
vanerille, sign. o. Mirre; o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>. Takana: “Liisalle<br />
syntymäpäivänä 1918 8. Elokuuta isältä” (lyijyk.). Prov.: Taiteilijan<br />
om. AB 13. AB 3:0080.<br />
333. Laivan kannella, 1918. Kaksi herraa laivan kannella keskustelemassa.<br />
Meri näkyy reelingin takaa vasemmalta. 27 x<br />
34,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1918 (pun.liitu).<br />
Prov.: Muurari Jalmari Alho, Jyväskylä. AB 531. AB 3:0082.<br />
334. Purjelaivoja, vettä ja satamaa, 1918. Nämpnäsissä Oscar<br />
B:n huvilalla purjevene “Maj-Lis”. Kaksi purjevenettä ja<br />
soutuvene. 24,5 x 32,5 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1918 (must. väri). AB 500. AB 3:0085.<br />
335. Kristiinankaupungin kalaranta, 1918. Laituri vasemmalla,<br />
jossa ihmisiä, kaksi purjevenettä. 41,5 x 50,5 cm, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong>-<strong>Bengts</strong> 1918. Prov.: Arpajaiset 1925, nro 158: Hilja<br />
Riipinen, Lapua. Takana: “Hilja Riipinen nro 158 Lapua<br />
Kristiinan Kalaranta”. AB 632. AB 3:0086.<br />
336. Kristiinan Pitkäsilta, 1918. Taivas pilvineen ja meri<br />
muodostavat suuren osan maalausta. Silta kaukana horisontissa,<br />
joka maalauksen puolivälissä. Sillasta katsojaan päin<br />
vene jossa mies. Maalattu kaupungin puoleiselta rannalta,<br />
Pitkänsillan itäpuolelta, etelään. 99 x 58 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1918 (must.ö-väri). Prov.: Milja ja Kaarlo Mäkinen,<br />
Turku. AB 344. AB 3:0087.<br />
337. Peninkylän ensimmäinen talo, 1918. Puu etualalla, sen<br />
takana vaalea talo. 45 x 35 cm, öljy vanerille, sign. o.a. C.<br />
<strong>Bengts</strong> 1918 (sin.liitu). Takana: “Den första bostad bygnaden<br />
i Penik uppförd under stora ofreden <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>” (rusk.<br />
tussi). Prov.: Erland Åback Peninkylä. AB 1143. AB 3:0088.<br />
338. Puita, mahdollisesti Skatan niemeltä Kristiinassa, 1918.<br />
Pimeä puusto, taustalla valoa. 53 x 43 cm, öljy pahville, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1918 (rusk.ö-väri). Prov.: Kansakouluntarkastaja<br />
Saarensivu testamentannut taulun Kansanvalistusseuralle<br />
1960-luvulla; nyk.om. Kansanvalistusseura, Helsinki. AB<br />
1345. AB 3:0089.<br />
339. “Pitkäisen leimahdus”, 1918. Yömaisema Kristiinasta:<br />
Kohlbackan talo, It. Pitkäkadun ja Hiilimiilunkujan kulmassa.<br />
Kaksikerroksinen talo mäellä, takana salamanvälähdys. 35 x<br />
30,5 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1918 (lyijyk.).<br />
Takana: “2500” “Nro 2” (lyijyk.), “34”(rusk.liitu), “2000 mk”<br />
(must.liitu). Taiteilijan vaimon Erika B:n mukaan aiheesta<br />
tehty kaksi työtä. Hän kertoi taiteilijan maalanneen työn rankassa<br />
vesisateessa kadulla. Näytt.: Vaasa 1920, (nro 34). Prov.<br />
Lehtori Toivo Hirn, Jyväskylä. AB 1087. AB 3:0090.<br />
340. Kristiinan Pitkäsilta illalla, 1918. Maalattu sillalta, ei<br />
ihmisiä, taustalla iltaruskoa, 1918. 27,5 x 34,8 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1918 (must.ö-väri). Ensimm.<br />
om. Frans Henriksson merkinnyt (luultavasti) ostopäivän<br />
192
Teosluettelo<br />
taakse: “25/10 –18”. Prov.: Frans Henriksson, Kristiina;<br />
nyk.om. hankkinut teoksen Frans Henrikssonin huutokaupasta.<br />
AB 1243. AB 3:0092.<br />
341. “Lakeuden hämärää” / Peltoaukea, 1918. (Karijoelta,<br />
ehkä Peninkylästä tai Myrkystä). Lakeusmaisema, iltarusko.<br />
Kaksi taloa vasemmalla 28,5 x 34,5 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1918 (must.ö-väri). Prov.: Parturimestari<br />
Heikki Ollilainen, Jyväskylä. AB 78. AB 3:0093.<br />
342. Harjoitelma, kipsipäitä, 1918. Luonnosteltu maisemamaalauksen<br />
päälle. 50 x 61 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.öväri).<br />
Takana: “<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1918” (pun.tussi). Prov.: nyk.om.<br />
Kristiinan Suomalainen Yhteiskoulu. AB 857. AB 3:0094.<br />
343. Aluksesta noudetaan kuollut, 1918. Luonnosmainen.<br />
Kaksi henkilöhahmoa, joista toinen ojentaa kuolleen ruumiin<br />
veneellä tulleelle noutajalle. 31 x 35,5 cm, öljy kankaalle joka<br />
kiinnitetty pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1918 (rusk.liitu).<br />
Prov.: Proviisori Maiju Ollilainen, Helsinki. Vrt. teos nro 1024<br />
(AB 185). AB 181. AB 4:0056.<br />
344. Tiukan silta, 1918. Auringon kimallus keskellä jokea.<br />
Joki täyttää ala- ja keskiosan; Taustalla joen molemmin puolin<br />
vihreätä rantapenkkaa ja silta. Aurinko paistaa pilvien takaa.<br />
27,5 x 34,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1918<br />
(must.ö-väri). Prov.: Gustav Laurell, Närpiö, Korsnäs. AB<br />
1427. AB lis:1427.<br />
345. Kesäinen näkymä <strong>Bengts</strong>in pihalta Kristiinassa<br />
(It.Pitkäkatu), (1918). Vasemmalta lähtee kiviaitaa oikealle,<br />
taustalla rakennuksia. 35 x 27 cm, öljy pahville joka kiinnitetty<br />
vanerille, sign. o. a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (must. ö-väri). Takana:<br />
“Nro 8” (lyijyk.). Prov.: Maire Teirilä, myöh. Kuusisto, Kristiina;<br />
huutokaupattu Apollo /2004. AB 476. AB 3:0097.<br />
346. Kristiinan vanha kirkko, (1918). Kellotapuli mäellä, vas.<br />
kiviaitaa ja taustalla vas. kirkon kattoa. 35 x 27 cm, öljy<br />
pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Frans<br />
Erland, Myrkky. AB 1136. AB 3:0098.<br />
347. “Infarten till Kristinestad” (1918). Varjoinen kuja, luultavasti<br />
Raatihuoneen puistikko, kujan sivuilla valtavia jalopuita,<br />
kujalla kulkee hevosrattaat poispäin. 32,5 x 34,5 cm,<br />
öljy vanerille, sign. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Takana: “Nro<br />
7”, “Raumalta, 600-” (lyijyk.). Prov.: Strindbergin taidesalonki<br />
n. 1920. AB 519. AB 3:0099.<br />
348. Laivan kannelta, (1918?). Maalattu Reposaaressa taiteilijan<br />
pojan mukaan. Vas. laivan käytävää, jolla istuu ihmisiä<br />
penkillä, oik. meri laivoineen. 29,5 x 37 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (must.väri). Prov.: Niilo Suihko, Helsinki;<br />
Myynnissä Hagelstamilla 4.11.1993, nro 2; nyk.om.<br />
Keski-Suomen museo, Jyväskylä. AB 456. AB 3:0081.<br />
349. Laivan kannella, luonnos. (1918?). Kolme henkilöhamoa.<br />
27 x 55 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (must.öväri).<br />
Prov.: Muurari Jalmari Alho, Jyväskylä. AB 530. AB<br />
3:0084.<br />
350. Takan ääressä, (1918?). Viisi henkilöä takan ääressä: lähinnä<br />
katsojaa oleva mies lukee, hänen takanaan nainen jolla<br />
vauva. Vas. poika, taustalla nainen. Edessä vas. puupölkky.<br />
54,5 x 65,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (punarusk.ö-väri). Prov.:<br />
Kauppaneuvos Aleksei Mitro; nyk.om. Pohjanmaan museo,<br />
Vaasa, inv.nro VSA 1167. AB 821. AB 3:0073.<br />
351. Kristiinalainen pihanäkymä, taustalla Ulrika Eleonoran<br />
kirkko, (1918?). Etualalla aitaa ja saunarakennus. Sama aihe<br />
kuin nrot 356 (AB 677) ja 532 (AB 1132). 45,3 x 35 cm, ei<br />
sign. Takana ilm. ensimm. omistajan merkintä ostopäivästä:<br />
“25.10. –18” (lyijyk.). Prov.: Frans Henriksson, Kristiina; nyk.<br />
omistajalle Frans Henrikssonin huutokaupasta n. 1956. AB<br />
1318. AB 3:0091.<br />
352. A. Kuistilla istuva poika, (1918?). Varjossa penkilla istuva<br />
poika, takana lehvistöä. Mallina ehkä taiteilijan poika<br />
Eero. 35 x 27,2 cm, öljy pahville, sign. o.y. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
(harm.ö-väri). Näytt.: mahdollisesti Vaasa 1920, 25 (“Harjoitelma”).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 53: Ella Englund; Kristiina.<br />
AB 1317 A. AB 4:0008.<br />
352. B. Edellisen teoksen toinen puoli: Pojan jalat vyötäröstä<br />
alaspäin. Ehkä katkelma isommasta teoksesta. Valkoiset housut,<br />
saappaat, käsi vasemmalla polven päällä. AB 1317 B. <br />
AB 4:0009.<br />
1919<br />
353. Rantamaisema Pohjanlahdelta, 1919. Edessä hiekkarantaa<br />
ja vene, jonka kokasta pitää kiinni valkoisiin pukeutunut<br />
naishenkilö, taustalla merta ja horisontti, taivaalla erikoinen<br />
kolmionmuotoinen valoilmiö. 46 x 51 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1919 (rusk.ö-väri). Prov.: Himmi Nurmi, myöh. Laine,<br />
Lahti, ( Erika B:n siskon tytär) sai teoksen taiteilijalta<br />
erään yhteisen myrskyssä tapahtuneen purjehduksen muistoksi.<br />
AB 442. AB 4:0016.<br />
354. Venettä korjataan, 1919. Etualalla nurmikkoa ja pata<br />
(jonka päällä lauta) rannassa, keskialan täyttää tuettu vene,<br />
sen takana asuinrakennus. Maalattu jossakin Närpiön rantakylässä,<br />
mahdollisesti Siipyyssä, Skaftungissa tai Nämpnäsissä.<br />
67,5 x 85,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919 (must.ö-väri).<br />
Vene ollut mukana 1904 ja 1905 aktivistien matkoilla. Karl<br />
Haglund vei sillä miehiä turvaan venäläisten pakkosotaväenotoilta.<br />
Haglund itse hukkui kovassa myrskyssä 1916 (Vasabladet<br />
6.4.2001) Prov.: Hugo Snickars, Närpiö; Erland Grankulla<br />
1920-21. AB 1333. AB 4:0018.<br />
355. Maisema Oscar <strong>Bengts</strong>in mökin saunakamarilta Närpiössä,<br />
1919. Aurinkoinen maisema: aidattu tie, jossa varjoja,<br />
johtaa poispäin oikealta vasemmalle. Rakennus oik. ja useita<br />
taustalla. 46,5 x 47 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919 (must.öväri).<br />
Prov.: Perälän asemapäällikkö Silpiö. AB 615. AB<br />
4:0019.<br />
356. Vanhaa Kristiinaa lumisateessa, 1919. Sama näkymä<br />
kuin nroissa 351 (AB 1318) ja 532 (AB 1132). Etualalla luminen<br />
aita, jonka takana lumisia taloja. 46 x 57 cm, öljy pahville,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919~ (väriin raaputettu). Prov.:<br />
Merikapteeni Lars Mangs, Turku. AB 677. AB 4:0020.<br />
357. Iltahetki pellolla, taustalla Peninvuoret, 1919. Joki kaartuu<br />
edestä oikealta vasemmalle. Joen penkalla vas. kaksi hen-<br />
193
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
kilöä. Taustalla keltainen heinäpelto seipäineen. 70 x 56 cm,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<strong>Bengts</strong> 1919 (must.ö-väri). Takana: “Nro 32”<br />
(lyijyk.); “40” (vihr.liitu, vedetty yli lyijyk.). Näytt. mahdollisesti<br />
Vaasa 1920, nro 32 (“Hallayö tulossa”). Prov.: Päätoimittaja<br />
J.O. Ikola, “Vaasan Jaakkoo”. AB 834. AB 4:0021.<br />
358. Perälänjoelta Teuvalta, 1919. Kiemurteleva joki vas. alhaalla,<br />
oik. kanjonin jyrkännettä ja karjamökki. 41,5 x 46,5<br />
cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919 (lyijyk.). Prov.:<br />
Perälän asemapäällikkö Silpiö. AB 453. AB 4:0022.<br />
359. Rovastin huone ja sali Närpiön pappilasta, 1919. Edessä<br />
pimeämpi huone, pöytäryhmä, kristallilamppu katossa,<br />
takana valoisampi huone. 57 x 45 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1919 (must.ö-väri). Takana: “Närpes prostgård 1919 om våren.<br />
Prostens rum och salen”. Näytt. Helsinki 1929, nro 40.<br />
Prov.: Maist. Ragnar Dahlberg, Helsinki. AB 980. AB<br />
4:0023.<br />
360. Nainen istuu, 1919. Vaaleanpunaiseen hameeseen pukeutunut<br />
nutturapäinen nainen vas., nojaa poskeaan vas. käteensä.<br />
Tausta tumma. 32 x 31,5 cm, öljy pahville, sign. v.y.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919 Christinestad. AB 1398. AB 4:0024.<br />
361. “Iltahetki pirtissä”, sisäkuva Nurmelan tuvasta Teuvan<br />
Perälässä, 1919. Takan valossa vas. tytär lukemassa, poika<br />
keskellä puutöissä, äiti kutomassa, isäntä lukemassa oik. Vas.<br />
taustalla oleva tuoli jäljellä, Antti <strong>Bengts</strong>in hallussa. 68,5 x<br />
100 cm, öljy + väriliitu kankaalle, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919"<br />
(lila ö-väri). Takana: “Nro 36” (rusk.liitu); “48” (vihr.liitu).<br />
Näytt. Vaasa 1920, nro 36 (“Iltahetki pirtissä”). Prov.: Rehtori<br />
U.U. Seppä, Kristiina. AB 1121. AB 4:0025.<br />
362. “Prosten i Närpes, Viktor Dahlberg” / Närpiön rovasti<br />
Viktor Dahlberg, 1919. Mieshenkilö tuolissa lukemassa sanomalehteä,<br />
oikealle kääntyneenä. 38 x 42 cm, öljy mahongille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919 (musteella). Prov.: Rovasti<br />
Viktor Dahlberg, Närpiö. AB 1346. AB 4:0026.<br />
363. Nainen lukee pöydän ääressä, 1919. Nainen kumartuneena<br />
katsojaan päin, huivi päässä syventyneenä kirjaan. 30,5<br />
x 42 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919 (rusk.öväri).<br />
Prov.: Valde Hyvönen, Helsinki. AB 1302. AB<br />
4:0027.<br />
364. Näkymä <strong>Bengts</strong>in kodista, 1919. Lampun valossa työskentelyä:<br />
keskellä pöytä, jonka kulmalla Erika B. ompelee,<br />
pöydän toisella puolella tytär Liisa. Edessä korituoli. Vas. reunalla<br />
maalausteline. 54 x 63,3 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919"<br />
(väriin raaputettu). Takana: “24.12.-20” (ilm. ajankohta jolloin<br />
hankittu ensimm. omistajalle Henrikssonille). Prov.:<br />
Kauppias Frans Henriksson, Kristiina. AB 1309. AB<br />
4:0028.<br />
365. Sisäkuva <strong>Bengts</strong>in kodista Varvikadulta, 1919. Naishenkilö<br />
lukee lampun valossa lehteä, pöydällä papereita. Taustalla<br />
oven vieressä oik. Alpo Sailon veistos CB:sta. Naisen takana<br />
J. Mäntysen Kuoleva hirvi. Mallina Himmi Nurmi, Liisa<br />
B:n serkku. Huonekalut säilyneet, Antti <strong>Bengts</strong>in hallussa.<br />
55 x 67,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>B~. 1919 (väriin raaputettu).<br />
Prov.: K. A. Juselius hankki suoraan taiteilijalta. AB 788. <br />
AB 4:0029.<br />
366. Kehräävä mummo, 1919. Naishahmo ikkunan ääressa,<br />
vas. sänky, jonka verhot vedetty sivuun. 27,5 x 35 cm, öljy<br />
vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919 (väriin raaputettu). AB<br />
1256. AB 4:0030.<br />
367. Sisäkuva Raippaluodon tuvasta, 1919. Nainen oik. takan<br />
ääressä. 56,5 x 69,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919<br />
(must.ö-väri). Prov.: Vivi von Troil, Vaasa, saanut lahjaksi.<br />
AB 840. AB 4:0031.<br />
368. Talo vanhan kirkon takaa, 1919. Vasen puoli teoksesta<br />
varjossa, oikea puoli auringossa. Keltainen talo pihan reunalla.<br />
Muutama puu pihalla, edessä vas. kaivonkansi. Pihamaa<br />
osittain lumen peitossa. 42 x 60,5 cm, öljy + hiili pahville,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919. Tilaustyö. Prov.: Josefine Lund,<br />
Kristiina. AB 452. AB lis:452.<br />
369. Vanha lierihattuinen mies, (1919?). Rintakuva miehestä<br />
ulkovaatteissa, katse puoliprofiilissa oikealle. Tausta maalattu<br />
kellertävin selvin erisuuntaisin vedoin. 62 x 50,3 cm, ei<br />
sign., omatekoiset kiilakehykset. Takana (himmeästi):<br />
“...1919...Sc..ntz” (Schantz?). Bertel Hintzen aitoustodistus<br />
teoksesta 21.12.1960. Prov.: Johtaja Andersson, Helsinki. AB<br />
1425. AB lis:1425.<br />
370. Nurmelan talo Teuvan Perälässä, 1919 (tai 1918). 49 x<br />
95,5 cm, hiili + pastelliliitu pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1919<br />
(viimeinen luku voi olla myös 8). Maalaistalo piharakennuksineen<br />
talvimaisemassa. Edessä hankea. Prov.: Taiteilija Alpo Sailo,<br />
Kauniainen. AB 368. AB past007.<br />
371. “Kutoja” / Langanvyyhtiäjä, (1919?). Nainen vyyhtiää<br />
lankaa istuen tuolilla kumartuneena sinisen vyyhdinpuun ääreen,<br />
valkea esiliina, pusero ja vyyhdinlanka. Seinällä vas. ryijy.<br />
50 x 60,5 cm, pastelli pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(sin.värikynä); y.o. epäselvää kirjoitusta. Takana: “1919 Schantz”<br />
(lyijyk.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 85 (“Kutoja”): Kauppias<br />
J. Tossavainen. AB 1277. AB past2:120.<br />
1910-LUKU, ILMAN TARKKAA VUOSILUKUA<br />
372. Ihmisiä sisällä tulen loimussa, harjoitelma, n. 1910-luvun<br />
vaihde. 5-6 ihmishahmoa seisoo pimeässä tilassa, kääntyneenä<br />
oikealle päin. Yksi henkilö muistuttaa Väinämöishahmoa.<br />
28,5 x 19 cm, öljy pahville, ei sign. Takana: piirros<br />
moottoriveneestä. Prov.: Kirjailija Aarno Karimo, Helsinki.<br />
AB 184. AB vl-mat1:0023.<br />
373. Maisema. Ilmeisesti 1910-luvulta. Saattaa olla Laukaasta.<br />
Korkealta paikalta kuvattu kuivunut puunrunko keskellä,<br />
alhaalla talo, taivasta näkyvissä. 58 x 40 cm, ei sign. Prov:<br />
Kuvanveistäjä Jussi Mäntynen. AB 422. AB 3:0024.<br />
374. Poika kiikussa, (n. 1911-13). Mallina Eero <strong>Bengts</strong> n. 5-<br />
6-vuotiaana. 81 x 51,5 cm, öljy pahville, ei sign. AB 186. <br />
AB vl-mat1:0024.<br />
375. Neljä ihmishahmoa sisätilassa, (1915). Edessä poika istuu<br />
lattialla veistelemässä, emäntä uunin ja padan ääressä,<br />
keskellä tytöllä palava pärepihti toisessa kädessä, toisessa kirja,<br />
takana vas. lapsi lukee seisten. Maalattu todennäköisesti<br />
1915, ilm. Teerilahdesta. 48 x 34 cm, öljy vanerille, sign. o.a.<br />
194
Teosluettelo<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (must.väri). Vrt. nrot 282 (AB 546) ja 315 (AB<br />
365). Prov.: Peruukkimestari Hannes Kuokkanen, Jyväskylä,<br />
Helsinki, ostanut CB:ltä. AB 492. AB vl-mat1:0022.<br />
376. Peninkylän saunassa, (n. 1916-17). Kaksi naista saunassa,<br />
toinen takaapäin ikkunan ääressä. 75 x 58 cm, öljy<br />
vanerille, ei sign. AB 190. AB 3:0064.<br />
377. Saunassa, nainen pesee jalkaansa, (n.1916-18). Maalattu<br />
Peninkylässä. 32 x 41 cm, öljy pahville, ei sign. AB 177.<br />
AB 3:0065.<br />
378. Erikslundin tupa Myrkyssä, (n. 1916-17). Aini Erikslund<br />
siivoaa taustalla oik. näkyvässä huoneessa luudalla uunin<br />
edustaa, hänen vanhempansa tuvassa. 72 x 96 cm, ei sign.<br />
Hugo <strong>Bengts</strong> kirjoittanut taiteilijan nimen o.a. Prov.: Aini<br />
Erikslund, Myrkky. AB 1134. AB 3:0066.<br />
379. Kukkaruukku ja kukkamaljakko, (1916-17). 40 x 33<br />
cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Ajoitus<br />
päätelty signeerauksen muodosta. AB 847. AB 3:0077.<br />
380. Asetelma, (1916-1918?). Tinakannu, kulho ja pelargoni.<br />
Vihreäsävyinen, pelargoni taustalla tummanpunainen.<br />
34,5 x 26 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (must.öväri).<br />
Prov.: Taiteilija lahjoitti teoksen Kristiinan suomalaiselle<br />
suojeluskunnalle. Takana: “1. palkinto hiihdossa 19 13<br />
/ 2 21” (Palkinto tullut Heikki Säntille). “79” (liitu). Prov.:<br />
Heikki Säntti, Helsinki. AB 525. AB 3:0095.<br />
381. Kristiinalainen kaupunkinäkymä, ukkospilvet, (1916-<br />
18?). Katu edessä, vasemmalla tummia pilviä. 35 x 31 cm,<br />
öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). Takana: “Nro<br />
52” (rusk.liitu), “1000” (tussi, korjattu päälle “1500” ), “Nro<br />
6” (lyijyk.). Prov.: Pekka Mattinen, Turku 1920-30-luvun<br />
vaihde. Näytt.: mahdollisesti Vaasa 1920, nro 52 (“Vanhasta<br />
kaupunginosasta”). AB 1081. AB 3:0096.<br />
382. “Vanhassa satulassa” / Tyttö hevosen selässä puusatulassa,<br />
(1916-1918). Taustalla jokimaisema ja Peninvuoret. Mallina<br />
Himmi Nurmi. 58 x 45,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(must.ö-väri). Näytt.: mahdollisesti Vaasa 1920, nro 75 (“Vanhassa<br />
satulassa”). Prov.: Lyyli Hammas, Kristiina, 1920-luvun<br />
alussa. AB 958. AB 4:0037.<br />
383. Lebellin talon pihaa Kristiinan Rantakadulla, (1918 tai<br />
ennen). Oik. etualalla tyttö leikkii kissan kanssa, taustalla<br />
Lebellin kuisti. 29,3 x 36,8 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> (harm.ö-väri). Prov.: Huutokauppa Kristiinassa; Johan<br />
Sjöblom, Kristiina. AB 1319. AB 4:0002.<br />
384. Kaupunkinäkymä Kristiinasta, (1918 tai ennen). Katu<br />
puolivarjossa, taustalla vanha kirkko. 27,5 x 35 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Takana: “300”<br />
(lyijyk.). Prov.: Maria Nix, Närpiö. Taulu kehystetty Savolaisen<br />
kultaamossa Helsingissä (leima). AB 1255. AB 4:0003.<br />
385. Kristiinalainen kaupunkinäkymä, (1918 tai ennen).<br />
Etualalla niittyä, raatihuone vasemmalla, vanha kirkko ja taloja<br />
taustalla. 50 x 60,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.öväri).<br />
Prov.: Nahkatehtailija, kenkäkauppias Kaarlo Konstantin<br />
Aho, Kristiina. AB 873. AB 4:0004.<br />
386. Kristiinalainen kaupunkinäkymä, vanha kirkko taustalla,<br />
(1918 tai ennen). Etualalla tie, puita ja taloja. 37 x 41<br />
cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). Takana:<br />
“Krogius”, “N=o 5”, “Niemi” (lyijyk.). Prov.: Opettaja Paavo<br />
Liimatainen, Jyväskylä. AB 1364. AB 4:0005.<br />
387. Kristiinan kirkko talvella, (1918-27). Edessä vas. lumisia<br />
talonkattoja, taustalla kirkon profiili. 27 x 34,5 cm, öljy<br />
vanerille, ei sign. (jälkisign. v.a. <strong>Bengts</strong>, ei CB:n tekemä). Prov.:<br />
Insinööri Casimir Åkerberg 1920-luku. AB 554. AB<br />
4:0006.<br />
388. Kristiinan kirkko. Kesäinen näkymä, edessä maantietä,<br />
oik. puustoa ja pensaita. 33 x 41 cm, öljy mahongille, sign.<br />
o.a. C B (kaiverrettuna). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 119<br />
(“Vanha kirkko Kristiina”); Arvi Koskinen, Kristiina. AB 658.<br />
AB 4:0007.<br />
389. Rantakuva Kristiinasta, kaupungin itäpuolelta. Maalattu<br />
Pitkältäsillalta. Etualalla vettä, keskialalla pyykkilaituri,<br />
taustalla vas. Merikatu, niemeke jossa rakennuksia. 53,5 x<br />
41,5 cm, öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville, sign. v.a. C.<br />
B~ (sin.ö-väri); o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Apteekkari<br />
Axel Ström, Vaasa. AB 85. AB 4:0011.<br />
390. Nainen tulen ääressä, (1908-14?). Seisova alaston nainen<br />
takaa puoliprofiilissa oviaukossa. 28 x 20,5 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Kuvanveistäjä<br />
Jussi Mäntynen, Helsinki. AB 1090. AB 4:0010.<br />
391. Sisäkuva, luonnos. Oik. nainen lukee sanomalehteä,<br />
keskellä ovi pimeään huoneeseen, jossa ihmisfiguuri. 31,5 x<br />
48,5 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (pun. ö-väri).<br />
Takana: “19” (pun.liitu). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 191:<br />
Erkki Hakola, Kurikka. Näytt. mahdollisesti Vaasa 1920, nro<br />
19. AB 1100. AB 4:0012.<br />
392. Erika <strong>Bengts</strong>, kasvoharjoitelma. Kasvokuva, katse hieman<br />
oikealle. 30,8 x 31,2 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). Takana: “46” (vihr.liitu); harjoitelmia<br />
Heikki Ollilaisen liikemerkkiä varten. Prov: Arpajaiset 1925,<br />
nro 11: arkkitehti Arvo Vartia. AB 1350. AB 4:0013.<br />
393. Lippalakkipoika. Kasvokuva en face, hieman oik. kääntynyt,<br />
mallina taiteilijan poika Eero <strong>Bengts</strong>. 45,3 x 33,5 cm,<br />
öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
(hankautunut pois, merkattu uudestaan). Prov.: Aarne Kuula,<br />
Vaasa. AB 1265. AB 4:0014.<br />
394. Pihapihlajia. Oscar <strong>Bengts</strong>in huvila Nämpnäsissä. Aurinkoinen<br />
maisema, jossa nurmettunut tie johtaa etualalta<br />
kahden puun välitse taustalla olevaan taloon. Kiviä tien molemmin<br />
puolin. 47,5 x 48,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.öväri);<br />
kiilakehyksen alaosassa “<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>” (sinimust.ö-väri).<br />
<strong>Bengts</strong>it asuivat Oscar B:n huvilalla muuttaessaan Myrkystä<br />
kev. 1918 Kristiinaan, kunnes saivat asunnon kaupungista<br />
Hiilimiilunkujalta. Prov.: Päätoimittaja J.O. Ikola, Vaasa,<br />
“Vaasan Jaakkoo”. AB 575. AB 4:0017.<br />
395. Iisakki Aallon kotipiha Kristiinassa, (1919-1923?). Edessä<br />
niitty, taustalla koivuja. joiden takana rakennuksia. 36 x<br />
39 cm, öljy pahville, ei sign.; o.a. jälkisign. jonkun muun<br />
195
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
tekemä. Takana: “300” (lyijyk.). Prov.: Kauppias Iisakki Aalto,<br />
Kristiina. AB 798. AB 3:0100.<br />
1920<br />
396. Ryijykudos, luonnos, 1920. Kaksi naista talvimaisemassa<br />
kantamassa vesisaavia, tyylitelty. Reunoilla kalevalaista ornamenttia.<br />
Mallina edessä olevalle Johanna <strong>Bengts</strong> (Oscar B:n<br />
vaimo), takana olevalle Ida <strong>Bengts</strong> (CB:n sisar). Maisema<br />
kuvaa <strong>Bengts</strong>in taloa Närpiössä. 172 x 132 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (must.ö-väri). Prov.: Erika <strong>Bengts</strong>; nyk.om.<br />
Osakeyhtiö Gummerus. AB 1001. AB 4:0032.<br />
397. Sisäkuva Alpo Sailolta, 1920. Uusrokokookalusto Turuntie<br />
1:ssä Helsingissä, Sailon ensimmäinen koti, joka oli<br />
CB:n piirtämä. 35,5 x 50,5 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1920" (väriin raaputettu). Takana: “70” (lyijynällä).<br />
Prov.: Kuvanveistäjä Alpo Sailo. AB 369. AB 4:0033.<br />
398. “Tyttö kottikärryineen” / Nainen työntää kottikärryjä,<br />
1920. Mallina Himmi Nurmi, myöh. Laine, Lahti. 62 x 50<br />
cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (must.ö-väri). Näytt. Vaasa<br />
1920, nro 68 (“Tyttö kottikärryineen” ). Prov.: Himmi Nurmi,<br />
Lahti n. 1927. AB 522. AB 4:0034.<br />
399. “Kaksi pukkia kalliolla”, 1920. Mäntymetsää, jossa kaksi<br />
pukkia. 60 x 45 cm, sign. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (väriin raaputettu).<br />
Prov.: CB maksoi tällä taululla talvipalttoonsa kauppias<br />
August Tupalalle, Harjukatu 14, Jyväskylä. AB 484. AB<br />
4:0035.<br />
400. “Lampaita” / Lampaita kedolla, 1920. Lampaita kedolla,<br />
taustalla aita ja heinälato. 45,5 x 57 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1920 (must.ö-väri). Takana: “41” (lila liitu); “1500”;<br />
“1000 Smk” (lyijyk.). Näytt.: Vaasa 1920, nro 41 (“Lampaita”).<br />
Prov.: Iisakki ja Lempi Ala-Kurikka, Kurikka, suoraan<br />
taiteilijalta. AB 1172. AB 4:0036.<br />
401. “Tytöt”, 1920. Kaksi tyttöä lumimaisemassa lukee samaa<br />
kirjaa. Malleina Ingrid Kengu ja Mirja Silpiö. Maalattu<br />
Teuvan Perälässä 1920. 55,5 x 45 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1920. Prov.: Mirja Silpiö, myöh. Pasanen. AB 454. AB<br />
4:0038.<br />
402. Talvinen maisema, poika potkukelkalla, 1920. Maisema<br />
Kristiinasta, rakennuksia taustalla. 33 x 42,5 cm, öljy<br />
pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (väriin raaputettu). Prov.:<br />
Taidekauppa, Vaasa. AB 1368. AB 4:0039.<br />
403. Kristiinan vanha kirkko, 1920. Talvimaisema, edessä<br />
lunta. 27,5 x 34,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(sin.ö-väri). Takana: <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Kristinestad 1920 (sin.liitu).<br />
Prov.: Einar Strandberg, Kristiina. AB 1284. AB 4:0040.<br />
404. Leiripaikka Ågrundissa, 1920. Teltta etualalla, vas. mies<br />
nuotion ääressä, takana vettä ja vene. 33 x 49 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 24.6.1920 (väriin raaputettu). CB ja<br />
Eero B:n koulutoveri Jalo Keto tekivät “Jackilla” matkan saarelle.<br />
Prov.: Jalo Keto, Kokkola. AB 1217. AB 4:0041.<br />
405. Perälänjoki, 1920. Jokiuoma vasemmalla, etualalla mäki<br />
ja puu, takana metsää. Maalattu Perälän asemalla, Perälän<br />
196<br />
kaupasta eteenpäin. 58 x 52 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920<br />
(lyijyk.). Prov.: Olavi Harjula, Kristiina. AB 1149. AB<br />
4:0042.<br />
406. Maisemanäkymä, talo, pilvet ja merta, 1920. Maisema,<br />
mäellä asuintalo, taustalla muita rakennuksia, oik. merta.<br />
Suurin osa taivasta ja ketoa. 48 X 43 cm öljy pahville, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (sin.ö-väri). Takana: “56” (rusk.liitu).<br />
Prov. Arpajaiset 1925, nro 179: Jussi Forss, Ilmajoki. AB 1181.<br />
AB 4:0043.<br />
407. Laivoja, merta 1920. Ehkä Kristiinan satamasta. 29 x<br />
34,5 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (väriin raaputettu).<br />
Takana: “Nro 5” (lilalla liitu + lyijyk.); “Rauhaisaa<br />
Joulua Almalle Eriika”. Prov.: Alma Fallenius, Kristiina. AB<br />
867. AB 4:0044.<br />
408. “Viilipunkat pestään”, 1920. Tuvassa emäntä (“Morar”)<br />
takan edessä pesemässä viilipunkkaa jalallisessa pesusoikossa;<br />
kimpiastioita ja fatikarmi emännän takana. Maalattu Kristiinassa<br />
tai Övermarkissa. 74 x 98 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1920 (valk.väri). Takana: “37” (lila väri); “bestäld” (lyijyk.).<br />
Näytt.: Vaasa 1920, nro 37 (“Viilipunkat pestään” ). Prov.:<br />
Alex Slotte ostanut 1923. AB 488. AB 4:0045.<br />
409. Karstaajat takan äärellä, 1920. Kaksi naista vastakkain<br />
pimeässä tuvassa takkatulen valossa. 69,5 x 98 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (vaal.rusk.ö-väri). Takana: “38”<br />
(punarusk.ö-väri); “bestäld” (conté-liitu). Näytt. mahdollisesti<br />
Vaasa 1920, nro 38 (“Puhdehetki”). Prov.: Karin ja Aarno<br />
Jalas, Kristiina. AB 803. AB 4:0046.<br />
410. “Muorin tuvassa” / Lapväärtiläistupa, 1920. Takka vas.<br />
jonka ääressä häärii naishenkilö. 55 x 69 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1920 (must.ö-väri). Takana: “Nro 10” (lila liitu).<br />
Näytt.: Vaasa 1920, nro 10 (“Muorin tuvassa”). Prov.: Päätoimittaja<br />
J. O. Ikola, “Vaasan Jaakkoo”, Vaasa. AB 832. <br />
AB 4:0047.<br />
411. Savupirtissä, 1920. Pimeässä takan ääressä kaksi henkilöä:<br />
mies vuolee kirvesvartta ja vanhus istuu. 64 x 51 cm,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (must.ö-väri). Prov.: Ville Pesonius,<br />
Jyväskylä. AB 560. AB 4:0048.<br />
412. “Kaappisänky”, 1920. Ehkä Tiukasta. Nainen kansanpuvussa<br />
istuu juhla-asuun puetun korkoos-sängyn vieressä;<br />
fatikarmi vas. 64,5 x 74,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920<br />
(tumm.vihr.ö-väri). Takana: “V V Halenius på 50 årsdagen<br />
av Syskonen” (tait. omalla käsialalla); “44” (lila liitu); “bestäld”<br />
(lyijyk.). Näytt.: Vaasa 1920, nro 44 (“Kaappisänky”).<br />
Prov.: Opettaja Väinö Verneri Halenius, Kristiina. AB 818.<br />
AB 4:0049.<br />
413. Markus Eklund, 1920. Mieshenkilö istuu en face tuvan<br />
penkillä, toinen käsi ikkunalaudalla. Tuvassa seinäkaappi vas.,<br />
ikkuna oik. 35 x 30 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong>B,<br />
30.5.1920. Prov.: nyk.om. Ruotsissa. AB 1475. AB<br />
lis:1475.<br />
414. Viljanviskaaja, 1920. Kolme naista seisoo ja mies nelinkontin<br />
pimeässä riihessä. 60 x 69,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1920 (must.ö-väri). Prov.: Oscar <strong>Bengts</strong>. AB 1244. AB<br />
4:0050.
Teosluettelo<br />
415. Myrsky, vene aalloilla, 1920. Aallonharjalla laiva tulossa<br />
ylhäältä vasemmalta alas oikealle. Meri rakentuu viivatekniikalla,<br />
viivojen suunta alhaalta vasemmalta ylös oikealle. Maalaus<br />
liittyy Alfred Langelsin ja CB:n yhteiseen Ruotsin matkaan.<br />
48,5 x 48,5 cm, pastelli + liitu paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1920 (must.liitu). Prov.: Elis Langels, Närpiö. AB 1332. <br />
AB past2:1332.<br />
421. “Hevonen”, 1920. Hevonen laitumella auringossa, profiilissa<br />
vas. päin. Takana vas. seisoo kaksi henkilöä. 47,5 x 61,5<br />
cm, pastelli paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (must.liitu).<br />
Prov.: Elsa ja Akseli Heporauta; nyk.om. jälkeläiset, Sveitsi. AB<br />
465. AB past2:ingjussi064.<br />
422. Puita Skatalta, metsää. Kristiinasta Skataan johtava tie,<br />
1920. Vänkyräkoivuja keskellä, niiden takana aurinkoinen<br />
maisema. 37,5 x 39 cm, pastelli + akv.laveeraus paperille, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (lyijyk.). Takana: “48” (rusk.liitu); “Smk<br />
400” (lyijyk.). Näytt. Vaasa 1920, nro 48. Prov.: Toini Nyström,<br />
Porvoo. AB 611. AB past2:611.<br />
423. Lapväärtiläisukko Isak Söderback, 1920. Kirvesmies tulossa<br />
joelta kotiin; seisoo suoraan kuvaan, kirves olalla Tiukanjoen<br />
rantatöyräällä. 62 x 48,5 cm, pastelli + piirros pahville,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (lyijyk.). Prov.: Imatran Valtionhotelli,<br />
Imatra; huutokauppa Apollo 2006; Pohjanmaan museo<br />
2006. AB 628. AB past2:052.<br />
415.<br />
416.”Barkskeppet Zippora av Lysekil i Krist. Hamn 1920" /<br />
Parkkilaiva Zippora, 1920. Etualalla laituria, jolla kävelee kaksi<br />
mieshahmoa, naishahmo nojailee laiturin kaiteeseen oik. Meressä<br />
ankkuroituna parkkialus Zippora. 95,5 x 71 cm, lyijyk.<br />
(laiva) + ö-väri + pastelli kankaalle joka pahvilla, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (rusk. ö-väri). Prov.: Kultaseppä Sandelin, Kristiina.<br />
AB 539. AB past2:pas539.<br />
424. Taikinan vatkaaja, 1920. Kaksi naishenkilöä vastakkain;<br />
vasen seisoo tummana hahmona, hänen takanaan öljylamppu.<br />
Oik. nainen kumartuneena kaukaloon, kädet taikinassa. 45 x<br />
60 cm, pastelli paperille, sign. o.y. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (must.liitu).<br />
Prov.: Hammaslääk. Sirkka Simola, o.s. Jalas. AB 805. AB<br />
past2:805.<br />
425. Alpo Sailon talo, 1920. A. Sailon ensimmäinen koti Turuntie<br />
1. Pimeästä, mäntyjen takaa näkyy talon hahmo; sisällä<br />
valoa, kuisti ja portaat valoisimmat. 48 x 62 cm, pastelli paperille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (must.liitu). Prov.: Konttoristi<br />
Tyyne Seismaa, Jyväskylä. AB 772. AB past2:772.<br />
417. “Riihi” (“Rian”) / Riihessä, 1920. Naishahmo seisoo keskellä<br />
maalausta osittain oikealle kääntyneenä käsissään viljalyhde,<br />
jota ojentaa parsilla istuvalle henkilölle - tältä vain jalat<br />
näkyvissä. Taustalla olevasta ovesta näkyy valoa. Lattialla viljalyhteitä.<br />
48 x 62 cm, pastelli paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1920 (must.väri). AB 636. AB past2:pas636.<br />
418. Ida <strong>Bengts</strong> kyntää, 1920. Etualalla kynnöspeltoa. Hevonen<br />
menossa vasemmalle poispäin. 72 x 95,5 cm, pastelli pahville,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (conté-liitu). Prov.: Tri Rasmussen,<br />
Lappeenranta. AB 1051. AB past2:119.<br />
419. “Tupakan leikkaaja”, 1920. Kaksi mieshankilöä vastakkain;<br />
vasen leikkaa tupakanlehtiä, oikea murskaa niitä humaressa.<br />
Oik. henkilön mallina mahdollisesti “Pappa Erikslund”.<br />
48,5 x 62,5 cm, pastelli ja väriliitu rusk. paperille, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (lyjyk. tai conté). Takana: “<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Tupakanleikkaaja.”<br />
Prov.: Kerrostyö <strong>Oy</strong> / johtaja Sinivuori, Jyväskylä.<br />
AB 1038. AB past2:ingjussi060.<br />
420. Muotokuva Hertta Silpiöstä, 1920. Nainen vyötärökuvassa<br />
pöydän ääressä vas., käsi nojaa pöytään. Pöytälamppu oik.<br />
valaisee rinnuksia. 60,5 x 48,5 cm, pastelli pahville, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (liitu). Näytt. Vaasa 1920, nro 30 (“Iltalampun<br />
ääressä”). Prov.: Hertta Backmann, o.s. Silpiö. AB 311. <br />
AB past2:050.<br />
420.<br />
197
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
426. Alpo Sailon olohuone, 1920. Kattolampun valaisemalla<br />
pöydällä punaisia kukkia maljakossa. Pöydällä vaalea liina, vieressä<br />
penkki, vas. näkyy keinutuolia. Taustaseinällä ikkuna, jonka<br />
oik. puolella Sailon tekemä veistos <strong>Bengts</strong>istä. 48 x 62,5 cm,<br />
pastelli rusk. paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (must.liitu).<br />
AB 593.<br />
427. Nainen istuu, 1920. Henkilöhahmo istuu jakkaralla oik.<br />
huoneessa, johon valoa tulee takaseinän matalasta aukosta. 50<br />
x 62 cm, pastelli pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (lyijyk.).<br />
Prov.: Ins. J.Fr. Karpio, Jyväskylä. AB 927. AB<br />
past2:ingjussi063.<br />
428. “Iltahetki”, lukulampun ääressä. Maalattu n. 1920. Mies<br />
ja nainen vastakkain pöydän ääressä lukemassa. Pöydän pinnalle<br />
osuu valoa. 31,5 x 37 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 139 (“Iltahetki”):<br />
lehtori Toivo Hirn, Jyväskylä. AB 815. AB vlmat2:0051.<br />
429. Maisema Kauhajoelta, (1920?). Joen keskeltä kuvattu,<br />
molemmin puolin joen rantatöyräitä, taustalla oik. metsikköä.<br />
43 x 60 cm, pastelli paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.).<br />
Vrt. nro 542 (AB 680). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 22: Lauri<br />
Peltonen; maist. Aino Peltonen, Jyväskylä. AB 725. AB<br />
past2:101; AB past2:CB066.<br />
430. PUUSEPÄN PAJASSA; KÄRRYNPYÖRÄN TEKOA, 1920. KAKSI MIES-<br />
TÄ TYÖPAJASSA, TOINEN ISTUU KORKEAMMALLA. KOPPALAKKISEN MIE-<br />
HEN (VAS.) MALLINA OLI CB:N SETÄ KARL JOHAN HANNUS. MIES-<br />
TEN VÄLISSÄ KESKENERÄINEN KÄRRYNPYÖRÄ PUOLAPUINEEN, RAUTA-<br />
VANNE PUUTTUU VIELÄ PYÖRÄSTÄ. TAUSTALLA IKKUNA. 45 X 61 CM,<br />
AKV. PAPERILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS 1920 (RUSK. CONTÉ-LII-<br />
TU). PROV.: TUOMARI ERKKI IKOLA, VAASA. AB 1208. AB<br />
AKV:201208.<br />
431. LAUTTA PERÄLÄNJOELLA ( JOKEA KUTSUTAAN MYÖS TIUKAN-<br />
JOEKSI, OIK. TEUVANJOKI), 1920. JOKIMAISEMA KESÄLLÄ; LAUTTA KES-<br />
KELLÄ JOKEA, SIINÄ LAPSI, VASTARANNALLA MÄKI, PENSAIKKOA. 46,3<br />
X 69,5 CM, AKV. + LIITU PAPERILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS 1920<br />
(SIN.AKV.). PROV.: TUOMARI ERKKI IKOLA, VAASA; NYK.OM. POH-<br />
JANMAAN MUSEO, VAASA, INV.NRO KH 3884. AB 1207. AB<br />
AKV:201207.<br />
432. VANHA PUU, 1920. ILTAMAISEMA, EDESSÄ AITA, SEN TAKANA<br />
PUU. TAUSTALLA PELTOA JA RAKENNUS. 48 X 30 CM, AKV. PAPERILLE,<br />
SIGN. V.A. CARLBENGTS 1920. TAKANA: “59” (RUSK.LIITU). PROV.:<br />
AINO JA KUSTAA VILLE KOSKI, KRISTIINA. AB 676. AB<br />
AKV:200676.<br />
433. TALVINEN NÄKYMÄ KRISTIINASTA, 1920. KATU JOHTAA KUVA-<br />
TILAAN PÄIN; VAS. AITAA, PUU JA PUNAISIA TALOJA. 41,5 X 31,5 CM,<br />
AKV. PAHVILLE, SIGN. V.A. CARL BENGTS 1920. TAKANA: “N:RO 12”<br />
(RUSK.); “4/50” (LYIJYK.). NÄYTT. VAASA 1920.PROV.: LENTOMA-<br />
JURI OTTO RANTANEN, HELSINKI. AB 377. AB AKV:200377.<br />
1921<br />
434. Tupakoiva mies, mallina Vallu Harjula, 1921. Rintakuva.<br />
45 x 45 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1921 (väriin raaputettu).<br />
Prov.: Vallu Harjula, Kristiina; myynnissä 2005. AB 1150.<br />
AB 4:0051.<br />
435. Lehmiä laitumella, 1921. 3-4 lehmää avarassa maisemassa,<br />
vas. lapsia istumassa. 58 x 54,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1921 (ö-väri). Takana: “Maiju ja Uuno Sepälle perheineen<br />
rauhallista joulua toivovat Erika ja <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>”. Prov.:<br />
rehtori U. U. Seppä, Kristiina. AB 414. AB 4:0052.<br />
436. Kristiinan tori ja raatihuone, 1921. Etualalla vettä, silta<br />
jää vas. 27 x 35 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1921<br />
(väriin kaiverrettu). Prov.: Iisakki ja Sigrid Lipas, Kristiina.<br />
AB 578. AB 4:0054.<br />
437. Kristiinan silta ja kaupunkia, 1921. Kuvattu keskeltä tietä.<br />
Tie johtaa suoraan sillalle, taustalla kaupungin profiilia. 46<br />
x 63 cm, pastelli pariisinpap., sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1921<br />
(vihr.liitu). Prov.: Toivo Mäkinen; Himmi Laine, Lahti. AB<br />
443. AB past2:124.<br />
438. Kristiinan kirkko, 1921. Etualalla kumparetta ja aitaa,<br />
taivas pilvinen.Taustalla raatihuoneen torni. 61,5 x 48 cm,<br />
öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville, o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin<br />
kaiverrettu).Prov.: Opettaja Koski, Kristiina. AB 675. <br />
AB 4:0053.<br />
439. Alpo Sailon kodista iltavalaistuksessa, 1921. Keskellä pöytä,<br />
penkki ja tuoli. Keinutuolia näkyy vasemmalta. Ei ihmisiä.<br />
48,5 x 62 cm, väriliitu pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1921<br />
(valk. guassi). Prov.: Ins. Karpio, Jyväskylä. AB 88. AB<br />
past023.<br />
1922<br />
440. “Christinestad 1922”, 1922. Etualalla merta, taustalla<br />
raatihuone ja tori, vas. Pitkäsilta. 65 x 81, 5 cm, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922 Christinestad (must.ö-väri). Prov.: Karl Sjöblom,<br />
Kristiina. Tilattu taiteilijalta. AB 1258. AB 4:0055.<br />
441. Kristiina talvella, 1922. Lumisateinen maisema, edessä<br />
lumialue. 57,5 x 48,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922<br />
(sin.värikynä). Prov.: Päätoimittaja J. O. Ikola, “Vaasan Jaakkoo”.<br />
AB 833. AB 4:0057.<br />
442. “Lakeuden hämärää” / Talvinen ilta Pohjanmaalla, 1922.<br />
Rakennusten kattoja, taustalla muutama valopiste. 41,5 x 57<br />
cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922 (väriin raaputettu). Prov.: Sirkka<br />
Levon, Jyväskylä. AB 761. AB 4:0058.<br />
443. Vuokra-ajuri lumimyrskyssä, 1922. Pimeää, valo tulee<br />
reen lyhdystä: hevonen ja reki sekä ajuri, joka seisoo hevosen<br />
vieressä ja pitelee ohjaksista, kun oik. oleva henkilö syöttää<br />
säkistä hevosta. 48 x 62 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922 (väriin<br />
raaputettu). AB 1098. AB 4:0059.<br />
444. Sisäkuva saunasta, 1922. Lauteiden portaat vas., kynttilä<br />
ikkunalaudalla. 29 x 33,5 cm, öljy pahville, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922 (väriin raaputettu). Prov.: Topi Söderling,<br />
Kristiina. AB 879. AB 4:0060.<br />
445. Sisäkuva Kristiinasta, 1922. Valkoista kustavilaista huonekalustoa,<br />
säätyläisperheen sali. 81 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1922 (väriin raaputettu). Takana: “Nro 12” (pun.liitu).<br />
Prov.: Signe Forsblomin äiti hattukauppias Lida Fredriksson<br />
ostanut taiteilijalta. AB 729. AB 4:0062.<br />
198
Teosluettelo<br />
446. Matonpesijä Obinitsassa Setumaalla, (1922). Luonnosmainen.<br />
Nainen sisäpihalla pyykinpesupöydän ääressä oik.<br />
Ympärillä piharakennuksia. 33,5 x 41 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> Obinitza (must.ö-väri). Sama aihe kuin nroissa 447,<br />
448 ja 449, .Prov.: Myyty Bukowskilla; nyk. yks.om. AB 1442.<br />
AB lis:1442.<br />
447. “Matonpesijä”, luonnosmainen, Setumaa Eesti, 1922.<br />
Nainen sisäpihalla pyykinpesupöydän ääressä oik. Sama aihe<br />
kuin nroissa 446, 448 ja 449. 32 x 40,5 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong>B~ 1922 (väriin raaputettu). Takana: “Virolainen<br />
pesijä ilta 1922 Setumaa”; “12” (rusk.liitu). AB 240. <br />
AB 4:0064.<br />
448. Matonpesijä, Setumaa, 1922. Obinitsan kylä, Viro, Setumaa.<br />
Nainen sisäpihalla pyykinpesupöydän ääressä oik. 54<br />
x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922 (harm.ö-väri). Takana:<br />
“Obinitzakylä Setumaa 1922 Eesti” (lyijyk.). Näytt. Jyväskylä<br />
Alvar Aalto -museo 1976, nro 40. Sama aihe kuin nroissa<br />
446, 447 ja 449. Prov.: Aino (Tainus), Öysti, Kurikka. AB<br />
1130. AB 4:0065.<br />
449. “Pyykinpesijä, Setumaa” / Matonpesijä, 1922. Nainen<br />
sisäpihalla pyykinpesupöydän ääressä oik. Maalattu myöhemmin<br />
luonnosten perusteella. 46 x 56 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1922 (vihr.ö-väri). Takana: “Osakuntain välisissä lausuntakilpailuissa<br />
1925 Etelä-Pohjalaisen osakunnan voittama lausujat:<br />
Eero Toivakka ja Tauno Karilas”; “Taulutyö <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>”<br />
(pun.väri). Sama aihe kuin nroissa 446, 447 ja 448. AB 524.<br />
AB 4:0063.<br />
450. Setumaalainen tie, 1922. Maantie poispäin, osittain<br />
puun varjostama, vas. aitaa. 81 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1922 Setumaa (rusk.ö-väri). Takana: “Nro 4” (pun.liitu);<br />
“Nro 11” sen päälle “30” lyijyk.). Prov.: Insinööri J. E. Heiskanen.<br />
AB 1036. AB 4:0066.<br />
451. Karjaa laitumella, 1922. Lampaita edessä, lehmiä takana.<br />
50 x 61 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Setumaa 1922" (must.<br />
ö-väri). Takana: “Setumaa Obinitza, Petseri”; “Smk 1600<br />
Smk” (lyijyk.). Prov.: Arpajaisvoitto 1925, nro 178: Hilda<br />
Viljakainen; myyty huutokaupassa. AB 1349. AB 4:0067.<br />
452. Mylly, Setumaa, Eesti, 1922. Myllylampi, taustalla mylly,<br />
lammen rannalla puita. Vas. rannalla näkyy yksi rakennus.<br />
Vrt. seuraavaan. 50 x 62 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>, Setunmaa<br />
1922. Prov.: Kauko Sorjosen säätiö, Jyväskylä. AB 498. <br />
AB 4:0068.<br />
453. Mylly, Setumaa, Eesti, (1922?). Lähes identtinen edellisen,<br />
nron 452 kanssa. Tässä vas. rannalla näkyy kaksi rakennusta,<br />
joiden takana mäki, tie ja mäenharja. 42 x 56,5 cm,<br />
sign. o. a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Setunmaa (must.ö-väri). Prov.: Opettaja<br />
Evald Tuominen. AB 457. AB 4:0069.<br />
454. Maisema Setumaalta, (1922). Kumpuileva maasto, etualalla<br />
nainen ja kaksi lehmää. 62,3 x 75,8 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (väriin raaputettu). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 234:<br />
A. Marjanen, Jyväskylä. AB 1292. AB 4:0070.<br />
454.<br />
199
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
455. Kylätie, Setumaa, Viro, (1922?). Kesäpäivä: tie kulkee<br />
etualalta vasemmalle, hevonen tulossa tietä pitkin katsojaan<br />
päin, tien oik. puolella heinätöissä ihmisiä pellolla, hevonen<br />
heinäkuormineen sekä taloja taustalla. Tien vas. puolella aita.<br />
39 x 54,3 cm, öljy kankaalle joka kiinnitetty pahville, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Erland Åback, Peninkylä.<br />
AB 1144. AB 4:0071.<br />
456. Virolainen maisema, Setumaa, (1922). Sama aihe kuin<br />
edellinen, nro 455 (AB 1144), mutta lämpimämpi, keltaisempi.<br />
40 x 55 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Setunmaa (lyijyk.).<br />
Takana kehyksessä: “Nro 16” (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 135: Sandra Nylén, Teuva. AB 1125. AB 4:0072.<br />
457. Virolainen peltoaukeama, 1922. Suunnilleen sama aihe<br />
kuin nro 455 (AB 1144), mutta hevonen ja ihmisryhmä pellolla<br />
kauempana. 40 x 55 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1922 (must.ö-väri + päälle tussilla). Takana: “Nro 8”<br />
(rusk.liitu). Prov.: Pankinjohtaja Railo. AB 849. AB 4:0073.<br />
458. Kylänäkymä Setumaalta Virosta, (1922?). Kahden hevosen<br />
vetämät vankkurit poispäin katsojasta, niissä istuu kolme<br />
miestä, taustalla kylän profiilia, maasto hyvin vaalea. 31 x<br />
41 cm, öljy mahongille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (sin.ö-väri). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 161: Henriette Lohikari, Mänttä. AB<br />
1175. AB 4:0074.<br />
459. Maisema Virosta, 1922. Ketoa etualalla, polku lähtee<br />
keskeltä ja vie talojen väliin, oik. vinttikaivoa. 50 x 61 cm,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Muhusaari 1922 (vihr.ö-väri). Takana:<br />
“Nro 7” (pun.liitu); “1600 SMK”; “Suolahti” (kelt.liitu).<br />
Prov.: Maist. S.H. Teirilä, Kristiina. AB 1351. AB 4:0075.<br />
460. Vettä kantava nainen Obinitsan kylässä, 1922. Etualalla<br />
ketoa, nainen ja tyttö tulossa katsojaan päin talon edestä.<br />
65 x 81,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Setumaa Obinitza 1922<br />
(rusk.ö-väri). Prov.: Apteekkari Jaakko Joukamo, Kauhajoki.<br />
AB 1299. AB 4:0076.<br />
461. Obinitsan kyläkuja, Setumaa, Viro, (1922?). Etualalta<br />
maantie johtaa talojen väliin, voimakas ote, puolipilvinen<br />
taivas, talot varjossa. 65 x 81,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(must.ö-väri). Takana: “Obinitzan kyläkuja Petrimaakunta<br />
Eesti” (lyijyk. CB:n käsialalla). Prov.: Lahja Karjalan Sivistysseuralle,<br />
Helsinki 1927. AB 696. AB 4:0077.<br />
462. Kyläkuja Obinitsan kylästä Setumaalta Virosta. Samantapainen<br />
aihe kuin edellinen, nro 461 (AB 696). Kylänäkymän<br />
edessä hevonen, joka kuljettaa mahd. vesisäiliötä. 65 x<br />
81,5 cm, ei sign. Kehyksessä hopealaatta: “Suomal. Yht. koululle<br />
entisiltä oppilailta ja ystäviltä 1922”. Prov.: Kristiinan<br />
Suomalainen Yhteiskoulu. AB 859. AB 4:0078.<br />
463. Kyntäjä, (1922). Mäki nousee vasemmalle, mäen päälle<br />
menossa kyntäjä hevosineen, taustalla peltomaisema. 54 x 65<br />
cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Setunmaa (sin.harm.ö-väri). Takana:<br />
Obinitzankylä Setunmaa <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>” (conté-liitu). Prov.:<br />
Aino (Tainus). Öysti, Kurikka. AB 1131. AB 4:0079.<br />
464. Piha Muhusta, Muhusaari, Viro (1922?). Etualan piha<br />
varjossa, pihalla kaksi naista, talot taustalla matalia olkikattoisia.<br />
Taivaalla pyörteitä. 38 x 46 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(väriin raaputettu). Kopio tästä maalauksesta seuraava nro<br />
465 (AB 672). Takana: “500:” (lyijyk.). Prov.: Kirjailija Elsa<br />
Heporauta, Helsinki. AB 640. AB 4:0080.<br />
465. Viro Setumaa, piha. Kopio edellisestä, nrosta 464 (AB<br />
640). Pihamaan täyttää etualan rakennuksen varjo. Pihan laidalla<br />
matala olkikattoinen talo, jonka edessä pari naista. 38 x<br />
46 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> ventro talo Sonda…Muhusaari.<br />
Prov.: Kirjailija Elsa Heporauta, Helsinki; seminaarin lehtori<br />
Heikki Salmenkallio. AB 672. AB vl-mat2:0009.<br />
466. Katu Tallinnasta,1922. Edessä katua, valkoiseksi rapattu<br />
talo keskellä kadun päässä, talot punakattoisia, oik. pihaaitaa.<br />
26 x 34,5 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922<br />
Tallinna (sinivihr.ö-väri). Takana: “Nro 2” (pun.liitu); “500<br />
SMK” (kelt.liitu). Prov.: J.H. Teirilä, Kristiina. AB 683. <br />
AB 4:0082.<br />
467. “Tyttö kangaspuissa” / Setukaiskankaankutojatar, 1922.<br />
Tyttö vas. selin kangaspuissa. 54 x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1922 (tumm.rusk.ö-väri). Takana: “SMK 6000” (lyijyk.);<br />
“Nro: 2” (pun.liitu). Näytt. Gummerus joulunäytt.<br />
1922, nro 2 (“Kangaskutoja”); Jyväskylä 1926, nro 15; Helsinki<br />
1929, nro 45; Jyväskylä Alvar Aalto -museo 1976. Prov.:<br />
Lehtori Suoma Teivaala, Tampere. AB 786. AB 4:0083.<br />
468. Miko Odén tupa, 1922. Pimeä tupa, vas. pöytä jonka<br />
ääressä tyttö, tulisija oik. 54,5 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1922 (must.ö-väri). Prov.: J. Joukamo hankkinut suoraan<br />
taiteilijalta; Kauko Sorjonen säätiö, Jyväskylä. AB 1301. <br />
AB 4:0084.<br />
469. Langanvyyhtiäjä, Viro 1922. Punapukuinen setukaistyttö<br />
musta huivi päässä istuu vyyhtiämässä. Vyyhdinkerä oik., rukki<br />
edessä keskellä. 49 x 61,5 cm, pastelli paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1922 Setumaa Obinitza. Vrt. seuraavaan. Prov.: Opettaja<br />
Koski, Kristiina (saatu CB:ltä vuokranmaksuna). AB 1094.<br />
AB past2:067; AB viro 221094.<br />
470. Langanvyyhtiäjä, Setumaa, Viro 1922. Punapukuinen<br />
setukaistyttö musta huivi päässä istuu vyyhtiämässä. Sama<br />
aihe kuin edellinen, nro 469 (AB 1094). 46,5 x 55 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922 (siniharm.ö-väri). Prov.: Toivo Kukkonen,<br />
Kristiina. AB 674. AB 4:0085; AB viro 220674.<br />
471. Virolainen hääpöytä, Setumaa, (1922). Setukaisjuhlapukuihin<br />
pukeutuneita ihmisiä pöydän äärellä. Oik. seisova<br />
mieshahmo profiilissa, vas. tyttö lähes selin pöydän ääressä.<br />
Pöydän toisella puolella vastapäätä kolme naishahmoa istumassa.<br />
Pöydällä astioita, tumma tausta. 31,5 x 37,5 cm, öljy<br />
pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.tussi); 6 (ympyröitynä;<br />
musta väri). AB 1068. AB 4:0086.<br />
472. Runonlaulajat, Setumaa / Miko Odé, (1922). Runonlaulaja<br />
vas. istuu pöydän ääressä profiilissa. Taustalla oik. toinen<br />
henkilö. Vrt. nro 481 (AB 264). 46 x 38 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.: Parviaisten tehtaan kirjuri Elin<br />
Calamnius, Säynätsalo / Jyväskylä. AB 1043. AB 4:0087.<br />
473. Lauluemot pöydän äärellä, Miko Odén pirtissä Setumaalla,<br />
1922. Pimeä tupa, jossa pöytä oik. Pöydällä valk. kapea<br />
liina, kolme naista istumassa, pienet ikkuna-aukot tuovat<br />
200
Teosluettelo<br />
valoa. 65 x 81,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922 Setunmaa<br />
(väriin kirj.). Vrt. seuraavaan, nro 474 (AB 661). Prov.: Lakkitehtailija<br />
Iisakki Luhtala, Kurikka. AB 1093. AB 4:0088.<br />
474. Lauluemot, Setumaa, Viro, 1922. Pimeä tupa, jossa<br />
pöytä oik. Pöydällä valk. kapea liina, kolme naista istumassa,<br />
pienet ikkuna-aukot tuovat valoa. 65 x 81 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1922 (must.ö-väri, viimeinen kakkonen näyttää yhdeksiköltä).<br />
Vrt. edelliseen. Näytt.: Helsinki 1929, nro 31.<br />
Prov.: tri Artturi Nyyssönen, Jyväskylä, osti taiteilijalta. AB<br />
661. AB 4:0091.<br />
475. Lauluemo Miko Odé ja maist. A. O. Väisänen, 1922.<br />
Pimeässä tuvassa (Miko Odén kotona) pöydän ääressä vas.<br />
valkopunaiseen juhla-asuun pukeutunut Miko Odé ja vastapäätä<br />
häntä runoja muistiin kirjoittava maist. Väisänen. Valo<br />
osuu etupäässä Miko Odéen ja jonkin verran Väisäseen. 65 x<br />
81 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Setunmaa 1922 (must.ö-väri).<br />
Takana: “Lauluemo Miko Odé ja maist. A O Väisänen” (CB:n<br />
kirj.); “Nro. 5” (pun.liitu). Vrt. seuraavaan. Prov.: Kirkkoherra<br />
Palletvuo; myyty huutokaupassa. AB 1079. AB<br />
4:0089.<br />
476. Lauluemo Miko Odé ja maist. A.O. Väisänen, Setumaa,<br />
Eesti. Sama aihe kuin edellinen, nro 475 (AB 1079),<br />
mutta harmaampi. 55 x 66 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. Takana:<br />
“SM. 1500:” (lyijyk.). CB lahjoitti taulun A.O. Väisäselle.<br />
Prov:. A.O. Väisänen; nyk.om. Keski-Suomen museo, Jyväskylä.<br />
AB 358. AB 4:0090.<br />
477. “Runolaulaja” (Miko Odé), (1922?). Runonlaulaja setukaisjuhlapuvussa,<br />
istuu profiilissa kasvot oik.päin, kädet<br />
ristissä pöydällä. 55 x 46 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Setunmaa<br />
Eesti (must.ö-väri). Takana: “Nro 2” (must.liitu); “K-S Nuorisoseurojenliitto<br />
omisti Elsa ja Akseli Heporaudalle v:nna<br />
1924”. Vrt. seuraavaan. Prov.: Elsa ja Akseli Heporauta, Helsinki,<br />
1924. AB 463. AB 4:0092.<br />
478. Miko Odé, Setumaa, Eesti, 1922. Runonlaulaja setukaisjuhlapuvussa,<br />
istuu profiilissa kasvot oik.päin, kädet ristissä<br />
pöydällä. 58,5 x 46 cm, o.y. Miku Ode Heibin kylä Setunmaa<br />
1922 (väri); o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Setunmaa 1922 (väri).<br />
Näytt. Kalevalaseuran juhlanäytt. 1935 Messuhalli. Vrt. edellinen,<br />
nro 477 (AB 463). Prov.: Rehtori U.U. Seppä, Kristiina.<br />
AB 418. AB 4:0095.<br />
479. “Runonlaulajatar” / Lauluemo, 1922. Kasvokuva vanhasta<br />
naisesta puoliprofiilissa vas. päin. Päässä kansanpuvun<br />
päähine. 44 x 37,5 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
Muhusaari 1922 (väriin raaputettu). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 189 (“Runonlaulajatar”): Lauri F. Kurikka. AB 670. <br />
AB 4:0093.<br />
480. Setukaisnainen, Viro, 1922. Puolivartalokuva seisovasta<br />
kansanpukuisesta setukaisnaisesta kädet lantiolla, kasvot<br />
vas. päin. 55 x 47 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922 (sin.ö-väri).<br />
Takana: “Nro 9” (pun.liitu). Näytt.: Helsinki 1929, nro 9.<br />
Prov.: Prof. A.O. Väisänen. AB 1295. AB 4:0094.<br />
481. Runonlaulajat, Viro, Setumaa, 1922. Pöydän ääressä vastakkain<br />
kaksi ihmishahmoa, vasemmalla setukaispuku, kyynärpää<br />
pöydällä. 53,5 x 42 cm, liitu+hiili paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1922. Voi olla toisinto (vl voi olla myös 1932). Teoksesta<br />
leikattu oik. sivusta 15 cm pois. AB 264. AB past2:068.<br />
482. Treien Odé –lauluemo, Setumaa, Viro 1922. Valkohuivinen<br />
nainen kädet pöydällä profiilissa vasemmalle. Rajattu kyynärpäistä<br />
alkaen pois. 65,5 x 78,5 cm, pastelli paperille, sign.<br />
v.a. “Tr. Ode Setumaa 1922 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.past.). Prov.:<br />
Taideyhdistyksen arpajaiset Helsingissä n. 1930; Tennberg, Vaasa;<br />
Närpiön kaupunki, esillä kirjastossa. AB 1211. AB past2:070;<br />
AB viro 221211.<br />
483. Sisäkuva pirtistä, 1922. Miko Odén koti. Pimeä tupa, valokiila<br />
tulee pienestä ikkunasta vasemmalta lattialle. Kaksi ihmishahmoa<br />
lähellä valokiilaa. 56 x 67 cm, pastelli pahville, sign.<br />
o.a. Ob... (Obinitsa) <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (epäselvä). Takana: “Rehetaare...<br />
(säntare?)...riihi pirtti…(bastuga rohport?).. Eesti Setunmaa<br />
Obinitsa 1922 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (CB:n käsialaa). Prov.: Elli Sirola,<br />
Jyväskylä. AB 325. AB past2:066; AB viro 220325.<br />
484. Miko Odé, Setumaa, Heldi, 1922. Lähes rintakuva vanhasta<br />
naisesta puoliprofiilissa vasemmalle. Päässä kansanomainen<br />
valkea juhlapäähine, jossa ruskea nauha, kaulanauhoja,<br />
tumma liivi. Tausta yksivärinen vihertävä. 47 x 48 cm, pastelli<br />
pahville, sign. o.y. Miku Ode Setumaa Heldi 1922 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(kelt.guassi). Prov.: Apteekkari J. Joukamo; Sakari Nurminen,<br />
Helsinki. AB 1300. AB past2:123.<br />
485. Lauluemot Miko Odé ja Ira, Obinitsa, Setumaa. Kaksi<br />
kansanomaisiin juhlapukuihin puettua naista istuu oik. olevan<br />
pöydän ääressa vastakkain. Taustalla kolmas naishenkilö. Pieni<br />
ikkuna oik. seinällä, räppänä taustaseinällä. Pöydällä valk. kangaskaistale.<br />
54 x66 cm, hiili + pastelli pahvi-kangaspohjalle,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong>B ~ (must.liitu). Takana: “850 SMK”; “Miko<br />
Ode ja Ira Lauluemot Setunmaa Obinitza Eesti (lyijyk. CB:n<br />
käsialaa). Prov.: Lauri Parviainen, Kuopio. AB 601. AB<br />
past2:125.<br />
486. Obinitzan kyläkuja, Viro Setumaa, 1922. Kuvattu keskeltä<br />
tietä; vas. talo puiden takana, oik. aitaa, edessä oik. viljapeltoa.<br />
Voimakas pyörre teoksen rakenteena. Pyörteen keskellä<br />
kaukana tiellä ihmishahmo. 51 x 65 cm, pastelli paperille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Obinitsa 1922 (must.väri). Takana: “Obinitzan<br />
kylän kuja – Setumaa Heinäkuu 1922 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>.”; “Direktör<br />
John Engelberg” (conté-liitu). Prov.: Arpajaiset 1925, nro<br />
30 (“Virolainen aihe”): toimittaja Eino Auer, Jyväskylä. AB 278.<br />
AB past2:065; AB viro 220278.<br />
487. Lauluemo Taarka, Setumaa, Viro, 1922. Rintakuva vanhasta<br />
naisesta puoliprofiilissa oikealle. Kaulassa koruja. 62 x 50<br />
cm, pastelli pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922. Prov.: Prof.<br />
A.O. Väisänen, Helsinki. AB 362. AB past2:069; AB viro<br />
220362.<br />
488. Haudalla, (Viro 1922?). Neljä henkilöä haudan ympärillä.<br />
Keskeneräinen. 31,5 x 40,5 cm, öljy pahville, ei sign. Prov.:<br />
Jäänyt taiteilijalle. AB 164. AB 4:0081.<br />
489. Savutupa, Viro, 1922. Pimeä sisätila, valoa häämöttää<br />
oik. seinältä räppänästä. Uuni vas., penkki oik. seinustalla. 49,5<br />
x 64,5 cm, pastelli pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922<br />
(must.liitu). Prov.: Ins. J.Fr. Karpio, Jyväskylä. AB 86. AB<br />
past2:072; AB viro 22086.<br />
201
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
490. Keinussa, Setumaa, Viro, 1922. 50 x 63 cm, pastelli paperille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Muhunmaa, Soodankylä 1922; v.a.<br />
Matkamuisto maisteri A Väisäselle <strong>Bengts</strong>’ltä. A.O. Väisänen<br />
kirjoittaa maalauksen synnystä: “Eräänä kauniina aamupäivänä<br />
hän ulos katsoessaan ikkunasta näki kauniin näyn, kun<br />
lapset keinuivat auringon paisteessa. Tulehan katsomaan, maalaappas<br />
tuo näky ja <strong>Bengts</strong> lähti ja teki työn 20 min. Pyysin<br />
saada työn ja taiteilija lahjoitti sen minulle.” (Kalevalaseuran<br />
vuosikirja nro 50, s. 32.) A.O. V. otti ajan taskukellolla. (Tieto:<br />
AB). Prov.: Prof. A.O. Väisänen, Helsinki. AB 361. AB viro<br />
220361.<br />
491. Kristiinan kalasatama (1922). Luonnosmaisesti hahmoteltu:<br />
edessä purjevene ja moottorivene. Veneiden takana satamalaituri,<br />
jolla hevonen ja ihmisiä. 45 x 41 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (harm.rusk.ö-väri). Takana: “Nro<br />
6” (lyijyk.). Prov.: Evi Kärkkäinen, Kristiina; nyk.om. Lähivakuutus<br />
<strong>Oy</strong> Helsinki. Kuva teoksessa: Juha Ilvas: Taide kuuluu<br />
talon tapoihin. Lähivakuutus-yhtiön taidehankinnat,<br />
Helsinki 2002, s. 133. AB 1088. AB vl-mat1:0084.<br />
492. Rajuilma. Kristiinan vanhan kirkon takaa. Taloryhmä,<br />
rajuilma tulossa vasemmalta ylhäältä. Tummat pilvet täyttävät<br />
maalauksen yläosan. 43 x 60 cm, pastelli paperille, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Maalattu 1922 tai sitä ennen. Prov.: Margit<br />
Kyröjärvi, Hyvinkää. AB 449. AB past2:122.<br />
493. KEHRÄÄVÄ NAINEN, 1922. MALLINA AINI ERIKSLUND,<br />
MYRKKY. RUKKI EDESSÄ VAS., SEN TAKANA PUNAPUSEROINEN NAI-<br />
NEN. VALO TULEE TAKAA OIKEALTA. 40 X 31,8 CM, AKV. PAPERIL-<br />
LE, SIGN. O.A. (HIMMEÄSTI) CARLBENGTS 1922 (MUSTE). PROV.:<br />
BERTTA LINTULAHTI, PORVOO. AB 612. AB AKV:220612.<br />
494. Punaisia kukkia, 1922. 49,5 x 63,5 cm, pastelli imupaperille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922 (must.past.liitu). AB 1209.<br />
AB past2:077.<br />
495. Kristiinankaupungin raatihuone lumipyryssä, etualalla<br />
lumisia kattoja, (1922?). 48 x 65 cm, Pastelli.+ hiili + akv.<br />
paperille, o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.liitu). Takana: “Jouluna 1922<br />
Annille Santran, Maijan ja Hilman perheeltä”. Prov.: Maiju ja<br />
U. U. Seppä antaneet Jussilan taloon Teuvalle. AB 1127. AB<br />
past072.<br />
1923<br />
496. Näkymä Kristiinasta, 1923. Etualalla piharakennus, taustalla<br />
raatihuone ja vanha kirkko. 38 x 41 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (väriin raaputettu). Prov.: Kalle<br />
Jylli ostanut taiteilijalta. AB 872. AB 4:0097.<br />
497. “Öinen katu” / Yö Kristiinassa, 1923. Oik. kaksikerroksinen<br />
talo, jonka ikkunoissa valot. Se oli majatalo ja leipomo,<br />
jota rva Säilä piti It. Pitkäkadulla. Taustalla katuvaloja.<br />
44 x 41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (sin.öväri).<br />
Kuva: Maailma kesäkuu 1924; Pyrkijä 1923. Näytt.:<br />
Jyväskylä 1976, nro 47. Prov.: Poliisimestari Arvo Lind, Kristiina.<br />
Ostettu suoraan taiteilijalta. AB 714. AB 4:0098.<br />
498. “Kristiinan raatihuone ja silta”, 1923. Näkymä Pitkältäsillalta:<br />
vaalea katu ja vaaleita taloja, hevoskyyti tulossa sillalle.<br />
33,5 x 40 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (väriin raaputettu).<br />
Takana: “Nro 9” (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro<br />
127: rehtori J.M. Laurosela, Jyväskylän lyseo. AB 459. AB<br />
4:0099.<br />
499. “Mickelsmärs marknad i Kristinestad” / Markkinat Kristiinan<br />
torilla, 1923. Ihmisjoukko tummana massana, edessä<br />
hevonen sidottuna. 38 x 41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1923 (tumm.sin.ö-väri). Takana: “83” (lyijyk.). Prov.:<br />
Einar Strandberg, Närpiö. AB 1246. AB 5:0002.<br />
500. Kristiinan rantaa, 1923. Kaupunkinäkymä, edessä vettä,<br />
taivaanrannassa kajoa. 44,5 x 41 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (sin.ö-väri). Takana: “1500 SMK” (lyijyk.).<br />
Prov.: Poliisimestari Arvo Lind, Kristiina, ostanut taiteilijalta.<br />
Taiteilija yritti ostaa takaisin. AB 715. AB 5:0003.<br />
501. Kristiinan rantaa, 1923. Kaupunkinäkymä, edessä vettä,<br />
taivaalla viivat kulkevat ylh. vasemmalta oikealle alas. 55 x<br />
46 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (sin.ö-väri). Prov.: Elsa ja<br />
Akseli Heporauta, Helsinki. AB 641. AB 5:0004.<br />
502. Rantakuva, veneitä, 1923. Edessä vas. vaalea vene, “Majlis”<br />
(CB:n), takana oik. laituri, jonka päässä kaksi venettä;<br />
tumma on Oscar <strong>Bengts</strong>in. 54 x 66 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1923 (sin.ö-väri). Prov.: Kristiinan Suomalainen Yhteiskoulu.<br />
AB 861. AB 5:0005.<br />
503. Kristiina illalla, 1923. Vaalea soutuvene edessä ja pari<br />
kiveä, taustalla kaupunki. 33,5 x 39,5, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B 1923<br />
(conté-liitu). Prov.: Sair.hoit. Lempi Ilmonen hankkinut taiteilijalta.<br />
AB 1311. AB 5:0006.<br />
504. Kristiinankaupunki, 1923. Sinivoittoinen yleissävy;<br />
edessä vettä ja vene, taustalla kaupunkinäkymä. 33,5 x 39,5<br />
cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (sin.ö-väri). Takana: “Nro 3”;<br />
“77:=” (lyijyk.); “Nro 63” (himmeästi lyijyk.). Prov.: Konsuli<br />
Simo Kuntsi, Vaasa; nyk.om. Keski-Suomen museo, Jyväskylä.<br />
AB 1006. AB 5:0008.<br />
505. Kristiinankaupunki, 1923. Kaupunki kellertävässä iltavalaistuksessa,<br />
taustalla tummia pilviä, edessä väreilevä vesi.<br />
55,5 x 68,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (sin.ö-väri). Prov.:<br />
Opettaja Juhani Heinonen, Kauhajoki. AB 1105. AB<br />
5:0010.<br />
506. Eteläpohjalainen tuvansisusta, 1923. Mikki Anselm Järviniemen<br />
tupa Jurvasta. Taustalla palvelija vanha Maija. Oik.<br />
iso takka, taustalla ikkunapenkillä istuu nainen, edessä räsymatto.<br />
61 x 75,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (must.öväri).<br />
Järviniemen talo paloi 1969 heinäkuussa. Prov.: Fanni<br />
Heinonen, o.s. Laakkonen, Kauhajoki. AB 1120. AB<br />
5:0011.<br />
507. Järviniemen tupa, nainen tuolilla, 1923. Sama tausta<br />
kuin edellinen, nro 506 (AB 1120), mutta edessä emäntä<br />
tuolilla tekee ompelutyötä. Etualan henkilö emäntä Sofia Järviniemi,<br />
taustalla palvelija vanha Maija. 60,5 x 74,5 cm, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (harm.rusk.ö-väri). Prov: Adele Leskinen,<br />
Kauhajoki (joka ei halunnut taulua nro 512 - tai tämän<br />
taulun aikaisempaa versiota, koska siinä nainen oli joutilaana).<br />
AB 1104. AB 5:0012.<br />
202
Teosluettelo<br />
508. Leivotaan, 1923. Kaksi naista, osittain selin, alustaa taikinaa<br />
pöydän ääressä. Toisella jauhovakka käsissä. Mallina vas.<br />
olevalle tytölle Senja Västi Metsäkylästä ja oik. Lempi Lehtola<br />
sotkee taikinaa. Maalattu Eliel Sipilän kotona Jurvassa. 75<br />
x 99 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Jurvassa 1923 (pun.rusk.öväri).<br />
Prov.: Eliel Sipilä, Jurva. AB 894. AB 5:0013.<br />
509. Sirkka Sipilän muotokuva, (1923?). Rintakuva vaaleatukkaisesta<br />
tytöstä puoliprofiilissa oikealle, käsi leuan alla.<br />
Sininen puku, vaaleanpunainen rusetti tukassa. 42 x 33 cm,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Eliel Sipilä, Jurva;<br />
Kristiina Ojala, Australia. AB 1434. AB lis:1434.<br />
510. Cecilia Sipilän muotokuva, 1923. Rintakuva naisesta<br />
puoliprofiilissa oikealle. Tukka kiharassa molemmin puolin<br />
korvien yläpuolelta. 53 x 38 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923<br />
(vaal.ö-väri). Prov.: Eliel Sipilä, Jurva; Kristiina Ojala, Australia.<br />
AB 1435. AB lis:1435.<br />
511. Lalli Sipilän muotokuva, 1923. Vyötärökuva muutaman<br />
vuoden ikäisestä vaaleatukkaisesta pojasta profiilissa oikealle;<br />
kädessä jokin punainen esine. 42 x 33 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.y. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923. Prov.: Eliel Sipilä, Jurva;<br />
Kristiina Ojala, Australia. AB 1436. AB lis:1436.<br />
512. Sipilän tupa, Jurva, 1923. Sisäkuva tuvasta eteiseen.<br />
Tyttäret Sinikka ja Sirkka sekä koira vas. takan luona, taustalla<br />
Cecilia Sipilä kirnuaa. Valoa heijastuu eteisestä pimeään<br />
tupaan. 42 x 64 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (tumm.öväri).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 50: Kirsti Koivisto; Eliel<br />
Sipilä, Jurva; Kristiina Ojala, Australia. AB 1433. AB<br />
lis:1433.<br />
513. Järvikortetta niitetään Jurvanjärvellä, 1923. Nainen etualalla,<br />
mies ruuhessa ja hevonen “järviheinän” niittohommissa.<br />
33,5 x 40,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923<br />
(harm.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 199: Kalle Fallenius.<br />
AB 1237. AB 5:0017.<br />
514. Kortetta kerätään Jurvanjärvellä, 1923. Eliel Sipilä, hevonen<br />
ja järviruuhi. Suunnilleen sama asetelma kuin edellinen<br />
nro 513 (AB 1237), mutta ilman naishahmoa. 33 x 41<br />
cm, öljy, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (rusk.ö-väri) Kehykset<br />
CB:n suunnittelemat, tehnyt “Nuuka-Jussi”, Jussi Nietula.<br />
Prov.: Eliel Sipilä, Jurva. AB 886. AB 5:0020.<br />
515. Heinänkorjuussa, 1923. Mies, hevonen ja kärryt etualalla<br />
vas., vasemmalta lähtee latorivistö taakse. Savupatsaita<br />
taustalla. 33 x 41 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923<br />
(vihr.ö-väri). Prov.: Pukkilan aluesairaala. AB 251. AB<br />
5:0018.<br />
516. Kortteiden keruuta Jurvanjärvellä, 1923. Mäntyläiset<br />
heinänteossa. Avara peltomaisema, kellertävä yleissävy; taustalla<br />
jokiuomassa hevonen vetää kuormaa. 64 x 75 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (must.ö-väri). Prov.: Eliel Sipilä, Jurva.<br />
AB 888. AB 5:0021.<br />
517. “Heinässä” / Jurvanjärvellä kortteenkeruussa, (1923?).<br />
Nainen ja poika haravoimassa polviaan myöten vedessä, taustalla<br />
hevonen vetää järviruuhta. 33,5 x 41 cm, öljy kankaalle<br />
joka kiinnitetty pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (harm.ö-väri).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 72 (“Heinässä”). Prov.: Leipuri<br />
Tammivuori, Jyväskylä. AB 1026. AB 5:0022.<br />
518. Kortteen keruuta Jurvanjärvellä, (1923?). Avara peltomaisema,<br />
vas. lato, jonka vieressä kaksi henkilöä aterioimassa;<br />
hevonen, kärryt ja järviruuhi vieressä. 54 x 65 cm, sign.<br />
häipynyt. AB 897. AB 5:0023.<br />
519. Jurvanjärveltä, (1923?). Mies ja poika istuvat ruuhessa,<br />
hevosen vetäminä poispäin katsojasta, taustalla avara peltomaisema.<br />
33,3 x 33,2 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(väriin raaputettu). Takana: “Nro 31” ant.g.” (lyijyk. ei CB:n<br />
käsialaa). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 198: nti Ellen Lehtolainen,<br />
Jyväskylä. AB 916. AB 5:0024.<br />
520. “Maisema” Järvimaisema Jurvanjärveltä. Maalattu n.<br />
1923-24. Edessä “järviheinää” veden vallassa, oik. takana<br />
pensassaareke. 33,5 x 39,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (sin.ö-väri).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 206 (“Maisema”): Kurikan lakkitehtaan<br />
johtaja Jussi Luhtala. AB 1097. AB vl-mat1:0092.<br />
521. Elonkorjuu, 1923. Pelto jossa viljakuhilaita, nainen taustalla<br />
lyhdettä valmistamassa. 33,5 x 41 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (rusk.ö-väri). Takana: “Nro 9” (contéliitu).<br />
AB 1308. AB 5:0019.<br />
522. Kansansoittaja Antero Haapanen, Kauhajoki, 1923.<br />
Rintakuva vanhasta silmälasipäisestä miehestä. 55,5 x 46,5<br />
cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (must.ö-väri). Haapanen säveltänyt<br />
kansansävelmiä; vaikutti Kauhajoen orkesterissa.<br />
Prov.: Tilaaja ja ostaja kauppias J. Hyyryläinen 1924. AB<br />
1170. AB 5:0016.<br />
523. Kristiinan vanha kirkko, (1923). Aurinkoinen kesäpäivä:<br />
maantie edessä, kirkko ja kellotapuli mäellä. 33,5 x 40<br />
cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirjoitettu lyijyk. CB:n käsialalla).<br />
Takana: “Christinestads gamla kyrka 1923” (lyijyk.<br />
CB:n kirjoittama). Prov.: Opettaja Ranghild Pettersson, Kemiö.<br />
AB 1226. AB 4:0096.<br />
524. Punainen kaktus, 1923. Keskellä kaksi kukkaa. 33,5 x<br />
39,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923 (sin.ö-väri). Takana:<br />
“Helmille jouluna 1923 Elsa, Akseli, Ilari ja Tuuri”. Prov.:<br />
Heporaudan perhe. AB 1156. AB 5:0014.<br />
525. Joulukaktus, 1923. 41 x 37,5 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1923" (väriin raaputettu). Prov.: Fanni Laakkonen.<br />
AB 1107. AB 5:0015.<br />
526. Kristiinan rantaa syksyllä, (1923?). Edessä vettä, keskellä<br />
silta, takana kaupunki, jossa puut oranssinvärisiä. 50 x<br />
61 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (sin.ö-väri). Takana: “19 6/11<br />
23 Urmolle Erika ja <strong>Carl</strong>” (muste). Prov.: U.U. Seppä. AB<br />
690. AB 5:0007.<br />
527. Maisema Pohjanmaalta, Härmän kirkko (1923?). Jokimaisema;<br />
edessä tasaista rantapenkkaa, vastarannalla keskiaikainen<br />
kirkko. 27 x 35 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(väriin kaiverrettu). Takana: “Nro 12” (lyijyk.). CB kävi opettaja<br />
Evald Toivosen kanssa sivuvaunullisella moottoripyörällä<br />
Laihialla ja lähipitäjissä 1923. Prov.: Gummerus <strong>Oy</strong>:n konttoristi<br />
nti Tyyne Seismaa. AB 427. AB vl-mat1:0031.<br />
203
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
528. Laihian silta, (1923?). Lyyskilän kylän silta. Tie joen<br />
vas. puolella, silta oik., punaisen pohjalaistalon pääty vas. tien<br />
päässä. 34 x 39,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (rusk.väri). Takana:<br />
“Hauskaa Joulua <strong>Bengts</strong>iläiset” (lyijyk.). Maalattu CB:n<br />
ja Toivosen yhteisellä Pohjanmaan matkalla, vrt. edellinen,<br />
nro 527 (AB 427). Prov.: Opettaja Evalt Toivonen, Helsinki.<br />
AB 521. AB vl-mat1:0032.<br />
529. Lyyskilän kylän silta Laihialta, (1923?). Sama aihe kuin<br />
edellisessä. 32,5 x 37 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri).<br />
Prov.: Jalo Keto, Kristiina. AB 1218. AB vl-mat1:0033.<br />
530. Jokimaisema, taustalla taloryhmä. Maalattu mahdollisesti<br />
1923 Laihian-Härmän matkalla. Edessä rantapengertä,<br />
joki kulkee taustalle sillan alle. Sillan takana taloryhmä. Joen<br />
oik. puolella kolme hevosta. 47,5 x 60,5 cm, ei sign. Prov.:<br />
Opettaja Aino Koski, Kristiina. AB 1052. AB vlmat1:0099.<br />
531. “Maisema Ylistarosta”. Maalattu mahdollisesti 1923<br />
matkalla Evald Toivosen kanssa. Taloryhmä mäellä, etualalla<br />
oik. talon seinustaa, ja vas. kattoa. Joki alhaalla. 27 x 35 cm,<br />
öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B ~ (must.ö-väri). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 185: hammaslääkäri Ellen Nyyssönen, Jyväskylä.<br />
AB 1233. AB vl-mat1:0034.<br />
1924<br />
532. Kristiinan vanha kirkko, 1924. Näkymä Kristiinasta kirkolle<br />
päin, etualalla saunarakennus ja aita. Sama aihe kuin nroissa<br />
351 (AB 1318) ja 356 (AB 677). 62 x 48,5 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (rusk.ö-väri). Takana: “1500” (lyijyk.). Prov.:<br />
Prokuristi Elli Sallinen, Kuopio. AB 1132. AB 5:0025.<br />
533. Maisema: hevosia ja kansaa laiturilla, 1924. Hevosmarkkinat<br />
Kristiinan satamassa. 34 x 41 cm, öljy mahongille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (rusk.ö-väri). Takana: “nro 7”; “nro.<br />
18” (lyijyk.). Prov.: Kauppaneuvos Kalle Rutanen, Jyväskylä.<br />
AB 919. AB 5:0026.<br />
534. Markkinat, 1924. Kojuja, penkkejä ja kansaa; pimeähkö<br />
työ. 35 x 41,5 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (must.öväri);<br />
vl 1924 (lyijyk.). AB 765. AB 5:0027.<br />
535. “Pihamaa” / Pihanäkymä Kristiinasta, 1924. Keskellä<br />
pihaa kaivo, sivuilla rakennuksia. 54,5 x 65 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924. Prov.: Arpajaiset 1925, nro 175 (“Pihamaa”):<br />
toim.joht. Onni Fredriksson; Jyväskylä. AB 913. <br />
AB 5:0028.<br />
536. Kristiinan Pitkäsilta, 1924. Näkymä sillalta kaupunkiin<br />
päin. Vaaleita rakennuksia. 33 x 41 cm, öljy mahongille, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (harm.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 113: kauppias Heikki Ollilainen, Jyväskylä. AB 79. <br />
AB 5:0029.<br />
537. Kristiinankaupungin rantaa, 1924. Edessä laiturin portaita<br />
ja kaide. Mies onkii vas., oik. vene laiturissa. Taustalla<br />
rantavarastoja ja purjeveneitä laiturilla. 50 x 43 cm, sign. v.a.<br />
Epäselvä. Prov.: Eliel Sipilä, Jurva; Kristiina Ojala, Australia.<br />
AB 1431. AB lis:1431.<br />
538. Kala-asetelma, 1924. Etualalla kala, pöydällä kaloja ja<br />
ruokaa vadeissa yms. 54 x 64,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924<br />
(vihr.ö-väri). Prov.: Irja Silvennoinen, Helsinki; nyk.om. Palmqvistin<br />
kotimuseo, Saarijärvi 1986. AB 1160. AB 5:0030.<br />
539. Leivinuuni, 1924. Vas. leivinuuni luukku avoinna, oik.<br />
tuoli ja ovi. Tuolin selustaan osuu tulen kajo. 54 x 65 cm,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (rusk.ö-väri). Takana: “SMK 1300”<br />
(lyijyk.). Prov.: Arpajaiset 1925: Fanny Koskela, Jyväskylä.<br />
AB 734. AB 5:0031.<br />
540. Kirnuava nainen, 1924. Uunin edessä seisaaltaan kirnuava,<br />
profiilissa oikealle. 65 x 54,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1924 (harm.ö-väri). Takana: “Nro. 3” (lyijyk.) “54”<br />
(kell.vihreä liitu). Prov: Arpajaiset 1925, nro 136: K. A. Väinölä,<br />
Jyväskylä. AB 1078. AB 5:0032.<br />
541. Äestäjä Kauhajoella, 1924. Kasari-Ahon pelloilta: kaksi<br />
hevosta seisoo äkeen edessä, mies (Artturi Kasari-Aho) seisoo<br />
äkeessä, taustalla peltolakeus. 66 x 81 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1924 (rusk.ö-väri). Prov.: Reino Ala-Kulju, Seinäjoki.<br />
AB 895. AB 5:0036.<br />
542. Maisema Kauhajoelta, 1924. Täplätekniikalla piirretty<br />
jokiuoma, taustalla puustoa. Sama aihe kuin nro 429 (AB 725).<br />
41,5 x 59,5 cm, pastelli + piirros paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1924 (lyijyk.). Prov.: Opettaja Fellman, Pieksämäki. AB 680.<br />
AB past2:088.<br />
543. Äestäjä, 1924. Kaksi hevosta vetää lakeudella äestä vas.<br />
päin. 40 x 52 cm, pastelli paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924<br />
(must.liitu). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 41; prof. Martti Saksela,<br />
Helsinki. AB 572. AB past2:079.<br />
544. “Vanha puu” / “Kuivunut koivu”, 1924. Etualalla puun<br />
ympärillä aita, takana viljapelto kuhilaineen. Maisema Kauhajoen<br />
Yliarolta. Samana keväänä maalattu kuin kyntöhevoskuvat.<br />
65 x 54,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (sin.ö-väri).<br />
Takana: “Nro 2” (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 168:<br />
Helmi Karilas, Kristiina. AB 551. AB 5:0035.<br />
545. Rehtori Uljas Sepän kodista Kristiinassa, 1924. Etualalla<br />
mattoa, taustalla poika lukemassa lampun valossa, ikkunasta<br />
näkyvät Raatihuoneen valot. Kuvassa koululainen Toivo<br />
Viitasaari, myöh. pastori. 89,5 x 69,5 cm, sign. v. a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1924 (lyijyk. väriin). Prov.: Ins. Ole Andersin, Jyväskylä.<br />
AB 768. AB 5:0037.<br />
546. Rehtori Uljas Sepän kodista Kristiinassa, 1924. Etualalla<br />
mattoa, taustalla poika lukemassa lampun valossa. Kuvassa<br />
koululainen Toivo Viitasaari, myöh. pastori. 90 x 69,5 cm,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (väriin raaputettu). Takana: “Monen<br />
terveisiä pikku Tertulle Setä <strong>Bengts</strong>” (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 141: Terttu Vahervuori, Jurva. AB 893. <br />
AB 5:0038.<br />
547. “Sävelten lumoissa” / Viulunsoittaja, 1924. Mallina kansanpelimanni<br />
Mattilan Johannes Myrkystä. Pelimanni istuu<br />
soittamassa sisätilassa suoraan katsojaan päin, vas. vieressä<br />
pöytä, jolla öljylamppu. 65 x 54 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1924 (rusk.ö-väri). Näytt. Helsinki 1929, nro 37. Prov.: Elsa<br />
ja Akseli Heporauta, Helsinki. AB 461. AB 5:0039.<br />
204
Teosluettelo<br />
548. Lapsi sohvalla, luonnos; Louhi Seppä, (myöh. Valli) n.<br />
4-vuotiaana, (n. 1923-24). Punaisessa puvussa, valkoinen<br />
esiliina päällä tyttönen sohvalla jalat suorina, katsoo kuvaan.<br />
Vieressä oik. ikkuna ja pöytä, jolla kukkaruukkuja. 31,5 x 41<br />
cm, öljy puulle, ei sign. Prov.: Louhi Valli, Helsinki. AB 417.<br />
AB 5:0040.<br />
549. Kotiliesi, 1924. Kaksi naista oik. karstaamassa villoja,<br />
vas. takka jossa pata tulella. 75 x 99 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1924 (väriin raaputettu). Takana: “Nro 8” (lyijyk.). Prov.:<br />
Tri K. A. Juselius. AB 795. AB 5:0042.<br />
550. Kyläsuutari Etelä-Pohjanmaalta, 1924 (?). Mies istuu<br />
pimeässä huoneessa ikkunan ääressä vasemmalle kääntyneenä.<br />
62,5 x 77 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (rusk.ö-väri;<br />
viim. luku epäselvä). Prov.: Kansakoulunopettaja Elmi Säntti,<br />
Teuva. AB 826. AB 5:0043.<br />
551. “Teuvan joen suisto”, 1924. Syysmaisema; keskellä vettä,<br />
niemi oik. 52 x 64 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924<br />
(rusk.must.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 149: muurari<br />
A. Kuula, Jyväskylä. AB 963. AB 5:0044.<br />
552. Teuvanjoen suisto, 1924. Syksyinen maisema, oik. niemi<br />
jossa ruskealehtisiä lehtipuita, vas. vesialuetta. Etualalla rantakasvillisuutta.<br />
50 x 60 cm, pastelli paperille joka pahvilla, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (must.pastelli). Prov.: Helmi Säntti, Teuva.<br />
AB 948. AB past2:ingpast054.<br />
553. “Sumuinen päivä”, 1924. Satama-aihe, jossa kaksi venettä<br />
oik. Valkoisessa veneessä kaksi ihmistä. 32,5 x 41 cm,<br />
öljy mahonkilevylle, sign. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (sin.ö-väri). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 76: valokuvaaja J. Rusanen, Jyväskylä.<br />
AB 742. AB 5:0045.<br />
554. Kristiinankaupunki, 1924. Taustalla kaupunkinäkymä,<br />
keskellä vettä, etualalla oik. rakennus, sähkötolppa ja rankkasadetta<br />
ylhäällä. 38,5 x 41 cm, öljy mahongille, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (kirj. väriin). Takana: “Muistoksi Kyröjärvelle<br />
Liisa, Eero Erika <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924” (raaputettu). Prov.:<br />
Pastori, piirustuksenopettaja H. Kyröjärvi, Eero B:n rippiisä,<br />
annettu lahjaksi Eero <strong>Bengts</strong>in ripillepääsyn yhteydessä.<br />
AB 446. AB 5:0046; AB lis2:446.<br />
555. Onkija veneessä Kristiinanlahdella, 1924. Etualalla vene<br />
jossa mies takana, taustalla kaupungin siluetti. 46,3 x 55 cm,<br />
öljy mahonkilevylle, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (must.ö-väri).<br />
AB 1402. AB 5:0047.<br />
556. “Jack” Kristiinanlahdella, 1924. Kellertävä iltavalaistus<br />
satamassa, kesk. kaksi purjevettä (joista vas.puoleinen CB:n<br />
alus “Jack”), oik. laiturin pää. 32,5 x 41 cm, öljy mahongille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924. Takana: “11” (lyijyk.); “Tohtori<br />
Sakari Kuuselle <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925” (musteella). Prov.: Prof.<br />
Sakari Kuusi, Jyväskylä. AB 307. AB 5:0048.<br />
557. Kristiinan rantaa, 1924. Palokunnan rannasta, varastoaittoja,<br />
kivisilta, vettä etualalla. 41x 33 cm, öljy mahonkilevylle,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (lila tussi/muste). Näytt.:<br />
Jyväskylä n. 1924-26. Prov.: Närpiön kaupunki v:sta 1980.<br />
AB 436. AB 5:0049.<br />
558. Auringonlasku, 1924. Vedestä näkyy kaksi tukinuittopollaria.<br />
Pilvien välistä pilkistää aurinko. 66 x 53,5 cm, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (rusk.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 148: Siiri Sammalkivi, Mänttä. AB 1304. AB 5:0050.<br />
559. Iisakki Nikkolan muotokuvan ensimmäinen versio,<br />
(1924). Cecilia Sipilän isä, Jurva. Kasvokuva, katse vas. 41 x<br />
33 cm, ei sign. Maalattu 1924. Prov.: Lalli Sipilä, Jurva. AB<br />
883. AB 5:0051.<br />
560. Iisakki Nikkola, muotokuvan 2. versio, (1924). Rintakuva<br />
viiksekkäästä vanhasta miehestä. Kasvot hiukan oik. kääntyneet.<br />
57 x 49,5 cm, pastelli kankaalle joka pahvilla, ei sign.<br />
Prov.: Eliel Sipilä, Jurva. AB 882. AB past2:082.<br />
561. Iisakki Nikkolan muotokuva, 1924. Kolmas versio. Rintakuva,<br />
katse suoraan kuvaajaan. 66 x 53 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> Jurva 1924 (kirj. väriin). Prov.: Lalli Sipilä, Jurva. AB<br />
881. AB 5:0053.<br />
562. Cecilia Sipilän muotokuva, (1924). Kasvokuva, katse<br />
suoraan kuvaajaan. 41,5 x 33,5 cm, öljy vanerille, ei sign.<br />
Maalattu 1924. Prov.: Lalli Sipilä, Jurva. AB 884. AB<br />
5:0052.<br />
563. Eliel Sipilän muotokuva, 1924. Rintakuva, mies istuu<br />
vas. kuvareunassa, oik. lipastoa. 54,5 x 65,5 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Jurvassa 1924. Prov.: Lalli Sipilä, Jurva. AB 887.<br />
AB 5:0054.<br />
564. Taikinan alustus, 1924. Maalattu Jurvassa Sipilän tuvassa,<br />
malleina Tekla Virta ja Sipilän emäntä. Kaksi naista taikinakaukalon<br />
ääressä; oik.puoleinen seisoo antamassa jauhoja, vas.<br />
kumartuneena kaukaloon. Edessä jauhotiinu, taustalla uuni,<br />
vas. öljylamppu. 49,5 x 66 cm, pastelli paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> ... Jurvassa 1924 (epäselvä, must.liitu). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 129: Hilja Hahto, myöh. Jansson, Jurva. AB 892. <br />
AB past2:086.<br />
565. Hevonen vetää niittokonetta pellolla, 1924. Kasvavaa<br />
viljaa edessä, keskellä hevonen ja niittokone, jota ajaa nainen,<br />
menossa oikealle yläviistoon. Niittokoneen takana mies<br />
heinähangon kanssa. Taustalla valmiita kuhilaita peltolakeudella.<br />
54 x 64 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (sin.ö-väri).<br />
Takana: “nro. 4” ; lapussa “Linne”. Prov.: Lääkäri Markku<br />
Apajalahti, Helsinki. Maalaus ehkä ollut mukana arpajaisissa<br />
1925; Bukowskin huutokauppa. AB 1421. AB vlmat2:0006.<br />
566. Vanha mies, 1924. Polvikuva istuvasta miehestä. Puolittain<br />
kalju pää kumartuneena oikealle. 61 x 51 cm, pastelli paperille<br />
joka pahvilla, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (must.liitu).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 223: A. Montan. AB 1413. AB<br />
past2:083.<br />
567. Tyttö seisomassa pöydän ääressä, 1924. Mallina Pietari<br />
Päivärinnan tytär. Vaaleapukuinen tyttö pitää kiinni pöydän<br />
reunoista. Pöydällä kukkaruukku, taustalla soikea peili. oik.<br />
avoin ovi. 49 x 64 cm, pastelli paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1924 (must.väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 39: Helmi Säntti,<br />
Teuva. AB 947. AB past2:074.<br />
205
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
568. Riihessä, 1924. Ihmishahmo keskellä heittää avonaisesta<br />
ovesta lyhteitä toiselle henkilölle. Etualalla oik. lyhteitä lattialla.<br />
49 x 64 cm, pastelli paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924<br />
(must.liitu). Prov.: Turkiskauppias Toivo Kamppila, Jyväskylä.<br />
AB 924. AB past2:121.<br />
569. Pohjalainen nainen, 1924. Rintakuva sinipuseroisesta<br />
naisesta en face. 49,5 x 56 cm, pastelli paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1924 (sin.harm. liitu). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 134.<br />
AB 908. AB past2:085.<br />
570. Kristiinan rantaa, 1924. Etualalla vettä, taustalla kaupungin<br />
profiili: vasemmalta palotorni, Raatihuoneen ja Vanhan kirkon<br />
tornit. 50 x 66 cm, pastelli paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924<br />
(sin.väri). Prov.: Elli Sirola, Jyväskylä. AB 316. AB past2:078.<br />
571. “Hetki pöydän ääressä”, Illan hämyssä, 1924. Kattolamppu<br />
valaisee pöydän pintaa, vas. ompeleva nainen, oik. lukeva<br />
mies, pöydän takana hahmo. 51,5 x 67 cm, pastelli pahville,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924. Takana lapulla: “ostett... Elli...Prov.:<br />
Elli Sirola, Jyväskylä. AB 324. AB past2:087.<br />
572. “Kirnuava tyttö”, 1924. Tyttö istuu vas., hänen päänsä<br />
takana valolähde. 62 x 49 cm, pastelli paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1924 (väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 123 (“Kirnuava<br />
tyttö”): konttoripäällikkö Eero Vänttinen, Jyväskylä. AB<br />
482. AB past2: 076.<br />
573. Lampaita kedolla, 1924. Maalattu Peninkylässä Lapväärtissä.<br />
Ruskeapukuinen naishenkilö seisoo lampaiden keskellä niityllä,<br />
taustalla oik. kaivo. 50 x 45 cm, pastelli paperille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1924 (must.liitu). Prov.: Emma ja Otto Kyyny.<br />
AB 878. AB past2:081.<br />
574. Lampaita kedolla, 1924. Aurinkoinen niitty; lammasryhmä,<br />
jonka keskellä tyttö, taustalla aita. 50 x 65 cm, pastelli<br />
paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (must.past.väri). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 147: E. Nordberg; prokuristi Ester Sariola,<br />
PYP, Jyväskylä. AB 960. AB past2:075.<br />
575. Sumumaisema, jossa hevosia, 1924. Edessä avonainen laitumen<br />
portti, taustalla lakeus sumussa; ihmishahmo portilla sytyttää<br />
tupakkaa, taustalla hevosia. 51 x 66 cm, pastelli paperille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (must.liitu).Prov.: Lahja Castrén.<br />
AB 1176. AB past2:080.<br />
576. Kukkiva kaktus, 1924. 32 x 40 cm, öljy mahonkilevylle,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (raaputettu). Prov.: Hammaslääk.<br />
Toini Pesonius, Jyväskylä. Taiteilijan valitsemat kehykset.<br />
AB 564. AB 5:0033.<br />
577. Kukkiva kaktus, 1924. 30,2 x 36 cm, öljy mahonkilevylle,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924 (raaputettu). AB 1155. <br />
AB 5:0034.<br />
578. Lukeva nainen, (1924). Aini Erikslund lukee sanomalehteä.<br />
Etualalla vas. kattolamppu. 54 x 66 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Aini Erikslund, Myrkky. AB<br />
1135. AB 5:0041.<br />
579. Liisa <strong>Bengts</strong> rippikouluikäisenä, (1924). Kasvokuva,<br />
kasvot puoliprofiilissa vasemmalle, hiukset ulottuvat leukaan<br />
asti. 32 x 23,5 cm, öljy mahonkilevylle, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(muste). AB 32. AB 5:0055.<br />
580. Kristiinankaupunki iltavalaistuksessa, (1924?). Kellertävä<br />
taivas ja osa merta, kaksi purjevenettä pääaiheena, taustalla<br />
kaupungin siluetti. 45,5 x 56 cm, öljy mahongille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin raaputettu). Prov.: Opettaja J.H. Teirilä,<br />
Kristiina. AB 950. AB 5:0009.<br />
1925<br />
581. “Maisema Kristiinasta” / Talvinäkymä lumiselta pihalta<br />
Kristiinasta, 1925. Keskellä aita ja puita, joiden takana rakennuksia.<br />
33 x 40,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1925 (must.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 81: kapteeni<br />
J. Sjöström, Jyväskylä. AB 499. AB 5:0056.<br />
582. Talvinäkymä <strong>Bengts</strong>in pihalta, 1925. Koulukadun ja<br />
Pitkänkadun kulmasta Kristiinasta. Piharakennuksia oik.,<br />
lunta edessä. 38 x 46 cm, o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (sin.ö-väri).<br />
Takana: “Hyvää Joulua <strong>Bengts</strong>it 1925”. Prov.: Rehtori U.U.<br />
Seppä, Kristiina. AB 691. AB 5:0057.<br />
583. “Kristiinan kauppatori”, 1925. Talvimarkkinat; värit<br />
valkoista ja harmaata, etualalla hevosia ja reki. Hevosten takana<br />
ihmisjoukko. 37,5 x 40,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (lyijyk. väriin). Prov.: Arpajaiset 1925, nro<br />
62: Iina Reunanen. AB 1074. AB 5:0058.<br />
584. “Talviretki”; Rekiretki talviyönä, 1925. Reki menossa<br />
katsojasta poispäin vasemmalle. Kuutamoyö. 41 x 33,5 cm,<br />
öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (t.rusk.ö-väri). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 35: Nestori Ojala, Jyväskylä. AB 1298.<br />
AB 5:0059.<br />
585. “Kehrääjä”, 1925. Punapukuinen, huivipäinen nainen<br />
istuu vas. Taustalla pärekoppa pöydällä. 40,5 x 32,5 cm, öljy<br />
pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 25: Vera Blomberg, Jyväskylä. AB 762. AB<br />
5:0062.<br />
586. Erik Anders <strong>Bengts</strong>in muotokuva, 1925. CB:n isä. Polvikuva<br />
istuvasta miehestä, henkilö vas., vihreä tausta. 77,5 x<br />
62 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925. Takana: “nro 25”<br />
(pun.liitu). Näytt. Helsinki 1929. Prov.: August <strong>Bengts</strong>. AB<br />
226. AB 5:0063.<br />
587. Sanomalehteä lukeva nainen, 1925. Emäntä istuu pöydän<br />
ääressä, kyynärpää pöydällä, käsi otsalla, jonne varjo lankeaa.<br />
Lehti vas., henkilö kääntyneenä vasemmalle. 27 x 35 cm,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong>B~ 1925 (rusk.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 26: Jaakko Riihimäki, Jurva. AB 1272. AB 5:0064.<br />
588. Kaloja, 1925. Yksi iso kala (säynävä / lahna) keskellä,<br />
silakoita jne. ympärillä. 35 x 41 cm, öljy mahonkilevylle, sign.<br />
o.y. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (väriin raaputettu). Prov.: emäntä Maija<br />
Hirsimäki, Isojoki. AB 1270. AB 5:0065.<br />
589.”Interiööri”; Ida <strong>Bengts</strong>in tupa, Närpiö, 1925. Myöhemmin<br />
Erik Anders <strong>Bengts</strong>in tupa. Takka vas., ikkuna takana,<br />
lautashylly (fatikarmi) oik. 34 x 41 cm, öljy vanerille, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (väriin kirj.). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
206
Teosluettelo<br />
nro 42: Agnes Franssila, Kurikka. AB 669. AB 5:0067.<br />
590. Näkymä Kristiinasta, 1925. Pihanäkymä: opettaja R.<br />
Petterssonin talo. Edessä vas. kaksi valkoista puutarhatuolia,<br />
toisessa istuu nainen. Taustalla kellotapuli ja vanha kirkko.<br />
81 x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (must.ö-väri). Prov.:<br />
Tikanojan kiertopalkinto <strong>Oy</strong> Hartmanin rautakauppaan Vaasassa.<br />
AB 827. AB 5:0068.<br />
591. Puisto Kristiinasta; taustalla Laakkosen talo, 1925. Aurinkoinen<br />
koivukuja, taustalla vaalea rakennus portaineen.<br />
65 x 54 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (rusk.ö-väri). Prov.:<br />
Opettaja Fanny Laakkonen, Kristiina. AB 1159. AB<br />
5:0069.<br />
592. Mies värjää / tervaa verkkoja, 1925. Mies oik. verkot<br />
olkapäällä, edessä tynnyri, maassa puupalju, takana kivi ja<br />
verkonkuivaustelineitä. 64 x 52 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Sideby<br />
1925 (must.ö-väri). Prov.: Martti Lampa, Jyväskylä. AB<br />
949. AB 5:0070.<br />
593. Vanha puu Siipyyn kirkon edessä, 1925. Varjoisa kirkkomaa,<br />
jossa edessä ikivanha, haarautunut puunrunko, takaa<br />
näkyy kirkon punertavaa hahmoa. 33 x 41 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o. a. <strong>Carl</strong>B~. Takana: “Till Karin <strong>Bengts</strong> av fadder Rika<br />
& <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925”. Vrt. nrot 594 (AB 523), 595 (AB 790)<br />
ja 596 (AB 1463). Prov.: Karin <strong>Bengts</strong>, Närpiö. AB 90. <br />
AB 5:0071.<br />
594. “Vanha puu kirkkomaalla”, (Siipyy), 1925. Sama aihe<br />
kuin edellä, hieman värikkäämpi ja tummempi versio. 81 x<br />
64,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (rusk.ö-väri). Näytt.<br />
Helsinki 1929, nro 41. Vrt. nrot 593, 595 ja 596. Prov.: Apteekkari,<br />
tri Hanna Lappalainen, ensimmäinen naisapt. Suomessa,<br />
Helsinki. AB 523. AB 5:0072.<br />
595. Vanha puu (Siipyy) kirkkomaalla, 1925. Varjoisa kirkkomaa,<br />
edessä ikivanha, haarautunut puunrunko, takaa näkyy<br />
Siipyyn kirkon punertavaa hahmoa. Sama aihe kuin edellä; pehmeämpi<br />
ja kirkkaampi, keskitetympi versio. 64,5 x 53 cm, pastelli<br />
paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (lyijyk.). Vrt. nrot 593,<br />
594 ja 596. Prov.: Maaherra Bruno Sarlin, Vaasa. AB 790. <br />
AB 5:0073; AB past2:089.<br />
596. Vanha puu (Siipyyn) kirkkotarhassa, 1925. Keskellä kaksihaarainen<br />
vanha puu, jonka takaa näkyy punaista rakennusta.<br />
Puun takana pyöreä pilvimuodostelma, maassa puun tummat<br />
varjot. 79 x 63 cm, pastelli pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1925 (lyijyk.). Sama aihe kuin nrot 593, 594 ja 595. Prov.:<br />
Myyty Hagelstamilla. AB 1463. AB lis:1463.<br />
597. Maisema Myrkystä, taustalla sateenkaari, 1925. Maalattu<br />
Haaramon talon takaa. Sumuinen peltomaisema, sateenkaari<br />
lähtee maasta vas. Edessä oik. heinälato. 54 x 65,5 cm,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (must.ö-väri). Prov.: Kauppias V.<br />
Risku, Kristiina. Taulu valikoitiin “Uuden Suomen” kolmen<br />
vuoden tilauksen velkaa vastaan. AB 1235. AB 5:0074.<br />
598. Kristiinan rantaa pimeällä, 1925. Edessä vettä, taustalla<br />
Ruotsalainen Yhteiskoulu, raatihuone ja kirkon torneja. Edessä<br />
pimeää, taustalta näkyy pilvien kajoa. 46 x 38 cm, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (must.ö-väri). Prov.: Iisakki Aalto, Kristiina.<br />
AB 800. AB 5:0075.<br />
599. Kristiinankaupunkia hämärässä, 1925. Edessä vettä,<br />
taustalla vas. uusi kirkko ja Ruotsalainen Yhteiskoulu, rannassa<br />
Rantakadun aukea. 54 x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1925 (rusk.ö-väri).Takana: “Nro 2” (lyijyk.). Prov.: Kangaskauppias<br />
Bertel Sundgren; v:sta 1978 Keski-Suomen Säästöpankki;<br />
nyk.om. Keski-Suomen museo, Jyväskylä. AB 1178.<br />
AB 5:0076.<br />
600. Kristiinan satamaa pimeässä, 1925. Taivasta ja pilviä<br />
suurin osa kangasta, vas. laivoja kaukana. 53,5 x 66 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (lila ö-väri). Takana: “Fanny Laakkonen”<br />
(lyijyk.); Nro 4. Prov.: nyk.om. Kristiinan Suomalainen<br />
Naiskerho. AB 870. AB 5:0077.<br />
601. “Kirkkoranta”; Kristiinan rantaa ja kirkkoa hämärässä,<br />
1925. Kirkosta näkyy vain alaosa, edessä vettä ja rantarakennuksia.<br />
65,5 x 54 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (must.öväri).<br />
Takana: “Nro 26” (pun.liitu) “1200”; “1500” (muste).<br />
Näytt. Helsinki 1929, nro 26. Prov.: Leena Leppämäki, Jyväskylä,<br />
ostanut taiteilijalta 1933. AB 662. AB 5:0078.<br />
602. Veneessä hämärässä, 1925. Etualalla venessä kaksi poikaa,<br />
taustalla rantarakennuksia. 41 x 33 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1925 (must.ö-väri). Takana: “Nro: 1” (lyijyk.). Prov.:<br />
Lehtori Suoma Teivaala, Jyväskylä. AB 785. AB 5:0079.<br />
603. Auringonlasku, 1925. Edessä vettä, aurinko heijastuu<br />
veteen korpimetsän siluetin takaa. Pilvet nousevat koristeellisina<br />
ylös. 54 x 65,5 cm, v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (lila ö-väri).<br />
Takana: “Nro 31” (ykkösen päällä kolmonen). Vrt. nro 1035<br />
(AB 751). Prov.: nyk.om. <strong>Oy</strong> Gummerus, Jyväskylä. AB 1002.<br />
AB 5:0080.<br />
604. Auringonlasku veden äärellä, 1925. Pilvimuodostelmia,<br />
hinaaja kaukana vas. 38 x 46 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925<br />
(lyijyk. märkään väriin). Prov.: Gallerie Hörhammer; Savolaisen<br />
kultaamo; Kaarlo Mäkinen, Helsinki; myyty Hagelstamilla.<br />
AB 634. AB 5:0081.<br />
605. “Kristiina, iltavalaistus” / Kristiinan Pitkäsilta yöllä,<br />
1925. Öinen näkymä Pitkältäsillalta kaupunkiin. 65 x 84,5<br />
cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B 1925 (raaputettu väriin). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 180: Ilmari Harjula, Mänttä. AB 1169. AB<br />
5:0082.<br />
606. Kristiinan satamaa, 1925. Vettä, rantaa, rantavarastoja.<br />
47,5 x 50 cm, pastelli paperi pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925<br />
(sin. liitu). Prov.: Taulu annettu hammaslääkärinpalkkiona;<br />
hammaslääk. Toini Pesonius-Saloranta, Jyväskylä. AB 561. <br />
AB 5:0083.<br />
607. “Maisema”; Kristiinan rantaa, 1925. Kaupungin siluetti<br />
hyvin tumma, vaaleaa vettä edessä. Rannalla Palokunnan talo<br />
ja kaupungin tornit. 50 x 66 cm, pastelli pahville, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (must.liitu). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 210:<br />
Toini Ponsimaa, Kangasala. AB 649. AB 5:0084. AB<br />
lis2:649.<br />
608.”Hollantilaisia purjehtijoita ulapalla”, 1925. Maalattu<br />
Siipyyssä. Kaksimastoisen purjeveneen kokka kohti kuvaa-<br />
207
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
jaa, raakapuu kohti vasenta. Veneessä kolme ihmistä, joista<br />
yksi nainen (= Aini Erikslund punaisessa kansanpuvussa). 81<br />
x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (väri). Takana: “Jolatie”<br />
(lyijyk.). Prov.: nyk.om. Hotelli Puijon Sarvi, Kuopio. AB<br />
400. AB 5:0085.<br />
609. Hollantilaisalus, 1925. Sama vene kuin edellä, ilman ihmisiä.<br />
Reproduktio edellisestä. Sinivoittoinen työ. 65 x 55 cm,<br />
pastelli paperille joka pahvilla, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (lyijyk.).<br />
Prov.: Elin Kytöniemi. AB 972. AB 5:0086.<br />
610. Vene aallokossa, 1925. Purjeveneen perä korkean aallon<br />
alla, perässä mies. 38,5 x 46,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925<br />
(väriin kirj.). Prov.: Kristian Rasmussen, Närpiö. AB 1050.<br />
AB 5:0087.<br />
611. Kristiinan satama, 1925. Etualalla vas. satamalaituria<br />
kiskoineen, purjeveneitä taustalla ankkuroituna. 102,5 x<br />
150,5 cm cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (must.ö-väri). Prov.:<br />
Tri Artturi Nyyssönen lahjoitti (pirtureseptirahoilla taiteilijalta<br />
ostamansa) taulun Jyväskylän Klubille. AB 999. AB<br />
5:0088.<br />
612. Kristiina satama, 1925. Sama aihe kuin edellä, mutta<br />
pysty. 99,5 x 75,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (rusk.öväri).<br />
Prov.: nyk.om. Kristiinan Suomalainen Yhteiskoulu. AB<br />
858. AB 5:0089.<br />
613. Kristiinan satama yöllä, 1925. Kaksi purjelaivaa satamassa.<br />
Oikeanpuoleinen taiteilijan vene “Jack”. 65 x 81,5<br />
cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (väriin kirj.). Prov.: Preparaattori<br />
Karl Flygström, Helsinki. AB 1280. AB 5:0092.<br />
614. “Jack” -laiva Kristiinan lahdella iltavalaistuksessa, 1925.<br />
Aluksen kajuutasta loistaa valo, laivan kokka oikealle, peräkannella<br />
2-3 ihmistä. Taustalla kaupungin siluettia. 54 x 65<br />
cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (harm.ö-väri). Takana: “<strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> Kristinestad...”(?) ; “Erika <strong>Bengts</strong>” (muste); “No 8”.<br />
Näytt. Helsinki 1929, nro 8. AB 233. AB 5:0093.<br />
615. “Jack” -laiva Kristiinan lahdella, 1925. Sama aihe kuin<br />
edellinen, mutta lähempää. 33 x 44,5 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (väriin kirj.). Takana: “Lempi Aalto<br />
Kauhava Orava” (CB:n käsialalla). Prov.: Lempi Aalto, Kauhava;<br />
myyty huutokaupassa. AB 1199. AB 5:0094.<br />
616. “Jack”-laiva, 1925. Sama aihe kuin edelliset, mutta mastossa<br />
valo. 38,5 x 46 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (väriin<br />
kirj.). AB 58. AB 5:0095.<br />
617. “Jack”-laiva, aamu, 1925. Sama aihe kuin edellisissä,<br />
mutta aamuvalaistus, kellertävä taivas. 33 x 41 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (väri). Näytt. Jyväskylä Alvar<br />
Aalto –museo 1976. AB 6. AB 5:0096.<br />
618. “Jackin” kannella, päivällä, 1925. Peräkannella kolme<br />
ihmistä, joista kaksi lasta. Purje pullistuu tuulessa, edessä kajuutan<br />
kantta ja masto. 30,8 x 40,5 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (must.ö-väri). Takana: “600 mk” (conté-liitu).<br />
AB 50. AB 5:0097.<br />
619. “Jackin” kannella, 1925. Iltavalaistuksessa etukannella<br />
kaksi ihmistä, kajuutasta näkyy valoa. 38 x 46 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (tumma ö-väri). Takana: “500 mk” (lyijyk.).<br />
AB 1075. AB 5:0098.<br />
620. Mies laivan kannella ilta-auringossa, (1925?). Mallina<br />
Eero B. puolivartalokuvassa “Jackin” kannella, kääntyneenä<br />
oikeaan, taustalla merta ja laskeva aurinko, vihertävä taivas.<br />
64 x 54 cm, ei sign. AB 198. AB 5:0099.<br />
621. Lapsia “Jackin” kannella iltahämärässä, 1925. Kaksi ihmishahmoa<br />
taempana, yksi menossa kajuuttaan, josta loistaa<br />
valo. 53,5 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (kelt.ö-väri).<br />
Takana: “Eero <strong>Bengts</strong> Kristiina” (Erika B:n käsialalla). AB<br />
197. AB 5:0100.<br />
622. Kajuuttanäkymä “Jack”-laivalta, (1925?). Nainen nojaa<br />
rappusiin (Erika B.) ja kaksi miestä kajuutassa, edessä oik.<br />
ovi ja ämpäri. 41 x 33 cm, öljy vanerille, ei sign. AB 248. <br />
AB 6:0002.<br />
623. Kristiinan satamasta, 1925. Kaksi purjelaivaa laiturissa,<br />
laituri vas. Luonnos suurempaan, Jyväskylän Klubilla olevaan<br />
työhön. 80 x 64 cm, pastelli pastellipaperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1925 (rusk.värikynä). AB 213.<br />
624. Auringonlasku merellä, 1925. Taivaan ja veden osuus suunnilleen<br />
yhtä suuri. Pilvissä auringonvaloa. Oik. kaukana purjevene.<br />
52 x 63,5 cm, pastelli, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (lyijyk.).<br />
Prov.: Konttoristi Tyyne Seismaa, Jyväskylä. AB 740. <br />
AB past2:055.<br />
625. Auringonlasku, 1925. Merimaisema, puolet taivasta ja<br />
auringon valaisemia pilviä. 51 x 61 cm, pastelli paperille, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (sin.liitu). AB 1147. AB past2:094.<br />
626. Lumisade Tourujoen yllä, 1925. Jyrkkä ranta, jossa vene<br />
lumen peitossa, Tourujokea oikealla auki jäästä. 27 x 34,5<br />
cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (must.ö-väri).<br />
Prov.: Annettu palkkiona hammaslääkärikuluista; hammaslääk.<br />
Toini Pesonius-Saloranta, Jyväskylä. AB 562. AB<br />
5:0061.<br />
616.<br />
627. “Luonnos”; Fantasiainteriööri, (1925). Pitkä tupa, sei-<br />
208
Teosluettelo<br />
näpenkit, seinänurkkaus kiinteine penkkeineen vas., taustalla<br />
pöytäryhmä, pieniruutuiset ikkunat. 28 x 38 cm, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong>B~ (rusk. ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 94: O. Löfman,<br />
Lapua. AB 1328. AB 5:0066.<br />
628. Laiva Kristiinan satamassa, luonnos, (1925). Laituria<br />
vas., yksi purjevene, keula vasempaan. 81 x 65 cm, ei sign.<br />
Luonnos suurempaa maalausta (Jyväskylän Klubin) varten.<br />
AB 208. AB 5:0090.<br />
629. Kristiinan satama yöllä, (1925?). Sama aihe kuin edellisissä,<br />
mutta öinen kuva. Edessä vene ja taustalla hinaaja valoineen.<br />
40,7 x 31 cm, öljy mahongille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(väriin kirj.). Takana: “Ystävyydellä 1926 Erika & <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>iltä”<br />
(lyijyk.). Prov.: Aira ja Viivi Merisalo, Hämeenlinna.<br />
AB 647. AB 5:0091.<br />
630. Kristiinankaupunki iltavalaistuksessa, (1925). Sinipunerva<br />
työ. Etualalla vettä, taustalla kaupungin horisontti torneineen:<br />
vas. uusikirkko, raatihuone, palotorni, vanha kirkko.<br />
55 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.:<br />
Inga <strong>Bengts</strong>, Närpiö; nyk.om. Ruotsissa. AB 1428. AB<br />
lis:1428.<br />
631. Kristiinan rantaa, kirkko. Mahdollisesti v:lta 1925. Edessä<br />
merta, rannalla uusi kirkko (tornin yläosa rajattu pois),<br />
taivaan kajastusta oikealta, satamarakennuksia rannalla. 64,5<br />
x 81 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (sin.ö-väri). Prov.: Agnes Franssila,<br />
Kurikka, ostanut CB:ltä. AB 668. AB vl-mat1:0091.<br />
1926<br />
632. Lauri Santun muotokuva, (1926). Rintakuva, mies vas.,<br />
katse oikealle. Tausta yksivärinen vihreä. 41 x 41,5 cm, öljy<br />
mahonkilevylle, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). Lauri Santtu<br />
asui <strong>Bengts</strong>eillä Kristiinassa kevättalven 1926; hän valoi<br />
kipsikorkokuvia ja ohjasi Liisa B:iä matematiikassa. Prov.:<br />
Lauri Santtu, Helsinki; nyk.om. Vantaan taidemuseo. AB<br />
1197. AB 6:0020.<br />
633. VENEENTEKIJÄ / VENETTÄ TERVATAAN, TAUSTALLA KRISTII-<br />
NA, 1926. VENE RANNALLA TUETTUNA, NUOTIO VIERESSÄ. KAKSI<br />
IHMISHAHMOA; TOINEN VENEESSÄ, TOINEN RANNALLA. 33 X 48<br />
CM, AKV. PARIISINPAPERILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS 1926 (MUS-<br />
TE). PROV.: KAUPPAMATKUSTAJA SIMO PIETARINEN. AB 552. <br />
AB AKV:260552.<br />
636. Vaalea olohuone jossa palmu, (1926). Sama huone kuin<br />
edellisessä: edessä vas. iso kukkateline, jossa palmu, oik. J.<br />
Takasen Rebekka. Edessä korituoli, taustalla iso ikkuna ja<br />
viherkasveja. 41 x 36 cm, öljy vanerille, ei sign. AB 178. <br />
AB vl-mat3:0039.<br />
637. Tourujoki, 1926. Talvimaisema, pilvinen päivä; pyykkitupa<br />
ovi auki, tuvan takana avoin Tourujoki. Asuinrakennus<br />
joen toisella puolella, hevonen pihalla. Vastarannan talon<br />
edessä viisi koivua. Maalattu taiteilijan anopin ikkunasta<br />
Vapaudenkatu 74. 33 x 41 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926<br />
(must.ö-väri). Näytt. Jyväskylä Alvar Aalto -museo 1976.<br />
Prov.: Ellen Lehtolainen, Jyväskylä. AB 915. AB 6:0006.<br />
638. Tourujoen pyykkitupa, 1926. Talvimaisema, sininen<br />
hetki; sama maisema kuin edellä; nainen kävelee pihalla, Tourujoen<br />
toisella rannalla hevosella haetaan vettä, reellä ajelija<br />
tulee alamäkeä, mies, veneitä lumen peitossa. 54 x 65 cm,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926 (rusk.ö-väri). Prov.: Kirjuri Elin<br />
Calamnius, Jyväskylä. AB 1041. AB 6:0007.<br />
639. Tourujoen pyykkitupa, 1926. Sama maisema kuin muissa<br />
pyykkitupamaisemissa. Toisella rannalla hevonen ulkorakennuksen<br />
ja talon välissä. 35 x 41 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926 (kirj. väriin). Takana: “Karivirta 45”.<br />
Prov.: Anja Välimaa, Helsinki. AB 1359. AB 6:0011.<br />
640. Tourujoen pyykkitupa talvella, 1926. Sama maisema<br />
kuin muissa pyykkitupamaisemissa. Vastarannan talon edessä<br />
neljä puuta. 35 x 41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1926. Prov.: Tyyne Seismaa osti taulun Gummeruksen<br />
joulunäyttelystä (taulun ollessa vielä märkä). AB 774. <br />
AB 6:0013.<br />
641. Talvinen Tourujoki, 1926. Edellisen taulun vastarannan<br />
talo, Tourujoki edessä vapaana, etualalla luminen ranta.<br />
35,5 x 41 cm, öljy mahonkilevylle, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926<br />
(väriin kirj.). Prov.: Toimittaja Eino Auer, Jyväskylä. AB 512.<br />
AB 6:0008.<br />
642. Tourujoki talvella, 1926. Sama lumimaisema kuin edellisissä.<br />
Ei ihmisiä. 41,3 x 33 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926.<br />
Prov.: Anni Salmivaara, Jyväskylä. AB 1290. AB 6:0009.<br />
634. Viktor Åback ikkunan äärellä, 1926. Vastavaloon kuvattu<br />
mieshenkilö sohvalla ikkunan edessä käsi sohvan selustalla.<br />
38 x 46 cm, sign. o.y. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926 (väriin kirj.).<br />
Takana: “<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926” (must. tussi). Prov.: Viktor Åback,<br />
Peninkylä. AB 1138. AB 6:0018.<br />
635. Säätyläiskoti, vaalea olohuone jossa palmu, 1926. Mahdollisesti<br />
sisäkuva <strong>Carl</strong>srosta Kristiinan läheltä tai kirjakauppias<br />
Oskari Vainion kodista Kauppakatu 14:stä Jyväskylästä.<br />
Vaaleilla kevyillä huonekaluilla kalustettu huone: vas. iso<br />
kukkateline, jossa palmu, oik. Johannes Takasen Rebekka.<br />
Edessä oik. kaksi korituolia. Taustalla iso ikkuna ja viherkasveja.<br />
41 x 37,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926<br />
(väriin raaputettu). Prov.: Oskari Vainio, Jyväskylä. AB 1194.<br />
AB 6:0019.<br />
634.<br />
209
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
643. Tourujoen silta talvella, luminen puu, 1926. Maisema<br />
pyykituvasta oikealle, sillalla hevonen ja reki, edessä luminen<br />
puu, tie kiemurtelee, taustalla talorykelmä. 41 x 33 cm, öljy<br />
vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926 (väriin kirj.). Prov.: Martti<br />
ja Matilda Raitio, Jyväskylä. AB 606. AB 6:0010.<br />
644. Talvi Tourujoen varrelta, 1926. Aurinkoinen hankimaisema,<br />
alhaalla rakennuksia, mäen päällä osia rakennuksista.<br />
Maisema alajuoksulle päin pyykkituvalta. Rakennuksessa<br />
metalliverstas, autokorjaamo ja tinaamo 1970-luvulle saakka.<br />
34,8 x 41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926<br />
(väriin kirj.). Prov: Gummeruksen lahja Martti ja Matilda<br />
Raitiolle 21.2.1926, Jyväskylä. AB 607. AB 6:0012.<br />
645. Sisäkuva kirjakauppias Oskari Vainion Jyväskylän kodista,<br />
1926. Nainen työskentelee kirjoituspöydän ääressä lampun<br />
valossa. Edessä nojatuolipari. 27 x 35 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926 (väriin kirj.). Prov.: Kirjakauppias<br />
Oskari Vainio, Jyväskylä; Kauko Sorjosen säätiö, Jyväskylä.<br />
AB 711. AB 6:0014.<br />
646. Sisäkuva Karpion kodista Älylässä Jyväskylässä, 1926.<br />
Istumassa talon tytär Eeva-Liisa Karpio. Edessä vaaleita tuoleja,<br />
taustalla ikkuna. Maanmittausins. Karpion kodin suunnitellut<br />
Lars Sonck (Kramsunkatu 6). 41 x 37 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926 (väriin kirj.). Takana: “Eeva-<br />
Liisalle Jouluna 1928 Elli-täti”. (= Elli Sirola). Prov.: Elli Sirola,<br />
Jyväskylä. AB 928. AB 6:0015.<br />
647. Insinööri Karpion kodista, 1926. Istumassa rouva Karpio.<br />
Näkyvillä kaksi huonetta, joiden väliset ovat auki. Matto<br />
kulkee huoneesta toiseen. Etualalla oven vieressä oik. nainen<br />
istumassa, takahuoneesta näkyy työpöytä lamppuineen.<br />
36 x 41 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926 (väriin<br />
kirj.). Prov.: ins. J.Fr. Karpio, Jyväskylä. AB 92. AB 6:0016.<br />
648. Sisäkuva Pesoniukselta, 1926. Pyöreässä huonesyvennyksessä<br />
kolme henkilöä pöydän ääressä lampun valossa.<br />
CB:n tullessa illalla Pesoniukselle hän halusi ikuistaa herkullisen<br />
näkymän: “Ai, kun hyvä näkymä, ole paikalla, ole paikalla,<br />
teen kuvan!” ja siinä samassa ryhtyi työhön. Kuvassa<br />
kasööri Olli Pesonius, vastapäätä Toini Pesonius (myöh. Saloranta),<br />
Elli Sirola selin. 46,5 x 38 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926 (raaputetttu). Takana: “Till Elli Sirola<br />
av tiotals tacksamhet <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926” (muste). Prov.: Elli<br />
Sirola, Jyväskylä. AB 329. AB 6:0017.<br />
649. “Louhelan talvea”, 1926. Aittokallio, Jyväskylä. Jyväsjärven<br />
rantahuvila. Mökki lumisella mäellä. Edessä puutarhakalusto<br />
paksun lumen peitossa. Vas. kolme koivua, oik.<br />
puunrunkojen takaa näkyy jäätynyt järvenselkä (Jyväsjärvi).<br />
37,5 x 41 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 26-. Prov.: Hilja ja Heikki<br />
Ollilainen. AB 267. AB 3:0031.<br />
650. Kristiina meren lahdelta, (1926?). Kaupungin siluetti<br />
maalauksen keskivaiheilla. Maalattu mahdollisesti 1926, koska<br />
Ruotsalainen Yhteiskoulu valmistui 1926 ja näkyy jo taustalla.<br />
65 x 81 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.:<br />
Maisteri Mauritz Öhrnberg, Kristiina. AB 1347. AB<br />
6:0021.<br />
1927<br />
651. Kristiinan tori talvipäivänä, 1927. Myyntikoju vas.,<br />
kadulla kauempana kävelee pari ihmistä. 38,5 x 46,5 cm, öljy<br />
vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (väriin kirj.). Prov.: Dagny<br />
Hannus, Kristiina. AB 1238. AB 6:0022.<br />
652. Talvinen näkymä Kristiinasta Rantakadun pihalta, luonnos,<br />
1927. Lunta edessä, pari taloa oikealla. 27 x 35 cm, öljy<br />
vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927. Prov.: Ekonomi Yrjö<br />
Kokkonen, Helsinki. AB 340. AB 6:0023.<br />
653. Anna Kronlundin muotokuva, harjoitelma, 1927. Rintakuva<br />
juhlapukuisesta naisesta, jolla toinen käsi suun edessä,<br />
toinen olkapäällä. Maalattu Kristiinassa. 42 x 33,5 cm,<br />
sign. o.y. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927. Prov.: Anna Kronlund, Kristiina.<br />
AB 242. AB 6:0027.<br />
654. Tyttö suorii mekkoaan, 1927. Mallina <strong>Bengts</strong>ien apulainen<br />
Berta Lintulahti. Mallilla yllään Tiukan punainen puku.<br />
Takana <strong>Bengts</strong>in mahonkinen leijonasohva. 47 x 38 cm, öljy<br />
vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (harm.ö-väri). Takana<br />
lappu: “Tämä tyttö tuo parhaat onnittelumme 50-vuotiaalle<br />
Viktorille, Tyyne & Janne” (= Tyyne ja Janne Karpio, Jyväskylä).<br />
Prov.: Tyyne ja Janne Karpio, Jyväskylä; Svensk-Österbottniska<br />
Samfundet, Vaasa; nyk.om. Pohjanmaan museo,<br />
Vaasa, inv.nro PM 78-1176. AB 1341. AB 6:0026.<br />
655. Talvinen Tourujoki, 1927. Sumuinen lumisadepäivä;<br />
piharakennuksia ja puita. Vas. alhaalla Tourujokea. Maalattu<br />
Vapaudenkatu 74:n ikkunasta. 65 x 54 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1927 (t.harm.ö-väri). Näytt. Jyväskylä Aalto-museo<br />
1976; Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”;. Prov.: Jyväskylän<br />
Sädesairaala (nyk. Keski-Suomen Keskussairaala).<br />
AB 995. AB 5:0060.<br />
656. Tourujoelta räntäsateessa, 1927. Etualalla avoin Tourujoki,<br />
vastarannalla koivuja ja rakennus. 81 x 65,5 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (must.ö-väri). Prov.: Mykkäkoulun johtaja<br />
Arvi Koskinen, Jyväskylä. AB 657. AB 6:0024.<br />
657. Liisa <strong>Bengts</strong> pöydän ääressä Kumpulan kodissa Jyväskylässä,<br />
1927. Tyttö kuvattu takaa päin lukemassa lampun<br />
valossa. 54 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Kumpula 1927<br />
(väriin kirj.). Takana: “Nro 3” (rusk.liitu); “Liisa <strong>Bengts</strong>” (epäselvä,<br />
muste). Näytt. Helsinki 1929, nro 3. Prov.: Kielten<br />
lehtori Aino Peltonen, Jyväskylä. AB 1325. AB 6:0025.<br />
658. Vanha naapuri, 1927. Vanha mies istuu keppi kädessä<br />
biedemeier-tuolissa oik. Taustalla pöytä, jonka päällä olevassa<br />
liinassa neliömäistä kuviointia. Maalattu <strong>Bengts</strong>eillä Jyväskylän<br />
Kumpulassa. 65,5 x 54 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1927 (rusk.ö-väri). Näytt. Jyväskylä 1927, nro 14; Helsinki<br />
1929, nro 42. Prov.: Prof. Martti Pihkala, Jyväskylä. AB 596.<br />
AB 6:0028.<br />
659. Kumpulan yläkerroksen raput, 1927. 46,5 x 38,5 cm,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (rusk.ö-väri). Prov.: Kunnanlääk.<br />
Salonen, Jyväskylä. AB 1025. AB 6:0029.<br />
660. Juttelua rapuissa, (1927). Taustana sama aihe kuin edellä.<br />
Kolme naishenkilöä rappujen yläosassa keskustelemassa, kis-<br />
210
Teosluettelo<br />
sa ylätasanteella. Yksi henkilöistä pukeutumassa ulkovaatteisiin.<br />
65 x 50,5 cm, ei sign. Takana: “Liisa <strong>Bengts</strong> Kumpula<br />
1927, tekijä <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>”. AB 2. AB 6:0030.<br />
661. Kumpulan raput, 1927. Edellisten maalausten kuvaamat<br />
raput alhaalta kuvattuna. Pimeä käytävä, vas. seinässä<br />
kynttilälampetti. Naapurin (Lahikaisen) tyttöjä rapuissa, rappujen<br />
yläpäässä, ylähallissa henkilö istuu lukemassa. 65 x 54,5<br />
cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 Kumpula (pun.ö-väri). Prov.:<br />
Taiteilija Lauri Santtu. Santtu on kertonut ostaneensa taulun<br />
3000 mk:lla taiteilijalta ystävyyden takia. AB 1113. AB<br />
6:0031.<br />
662. Kumpulan olohuoneessa, 1927. Nainen istuu vaalea<br />
shaali ympärillään pöytälampun valaisemassa huoneessa, punapeittoinen<br />
sänky vas. 54,5 x 65,3 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1927 (väriin kirj.). Prov.: Irma Pertamo, Helsinki. AB 118.<br />
AB 6:0032.<br />
663. Kumpulan ylähallista, 1927. Pitkä käytävämäinen huone;<br />
punapuseroinen nainen istuu keskellä korituolissa lukien<br />
kattolampun valossa. Taustalla pöytä, oik. ovi valoon. 65 x<br />
65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (väriin kirj.). Prov.: Solmiotehtailija<br />
Aaro Werneri Bolander, Helsinki. AB 1293. <br />
AB 6:0033.<br />
664. Kumpulan ylähalli, 1927. Etualalla ylähalliin johtava<br />
portaikko, jossa istuu kissa. Taempana pöytä tuoleineen kattolampun<br />
valaisemana, ei ihmisiä. 54 x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1927 (väri). Prov.: Otto Peurala, Suolahti. AB 425.<br />
AB 6:0034.<br />
665. Kumpulan ylähalli, 1927. Vas. pöydän kulmaa, kellertävää<br />
pöytäliinaa, pöydällä kukkamaljakko, kaksoisovet auki oik.<br />
toiseen huoneeseen. Oikeassa reunassa kaappi ja tuoli. 54,5 x<br />
48,5 cm, pastelli pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927. Näytt.<br />
Helsinki 1929, nro 7; Jyväskylä Alvar Aalto -museo 1976. Prov.:<br />
Lentomajuri Otto Rantanen, Helsinki. AB 378. AB past2:<br />
CB047.<br />
666. Kumpulan ylähallista, 1927. Päiväkuva, jossa räsymatto<br />
ja punainen tuoli etualalla, keskellä iso pöytä, peitetty vaalealla<br />
liinalla, iso ikkuna vas., leveä oviaukko oik., taustalla<br />
alakertaan johtavat raput. 54 x 65,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1927 (t.rusk.ö-väri). Takana: “SMK 1800” (lyijyk.). Prov.:<br />
Hammaslääk. Nils Dahl ostanut taideyhdistyksen arpajaisista.<br />
AB 844. AB 6:0035.<br />
667. Sisäkuva Kumpulasta, taustalla nainen ja kynttilä, 1927.<br />
Pimeä kuva, etualalla pöydän hahmo, vas. ovi. 73 x 99 cm,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (pun.ö-väri). Prov.: Pormestari<br />
Matti Soini, Jyväskylä. Näytt. Jyväskylä 1927, ehkä nro 34<br />
(“Myöhäinen hetki”). AB 597. AB 6:0036.<br />
668. Kumpulan raput, 1927. Kumpulan pyöreä porrashalli<br />
kuvattu ulkoa, pylväiden takaa loistaa valo, tyttö pylvään takana.<br />
Ulkona pimeätä. 65,5 x 82 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
Kumpula 1927 (väriin kirj.). Prov.: Olga Buler, Kumpulan<br />
entinen omistaja vuosina 1918-26. AB 300. AB 6:0037.<br />
669. Sokea soittaja Kumpulan rappujen edessä, 1927. Sama<br />
tausta kuin edellä, tyttö porrashallissa. Pimeässä ulkona vanha<br />
mies posetiiveineen tai hanurineen keppi kädessä juttelee<br />
pienen pojan kanssa. Mallina Adam Hakulinen ja Kyllikki<br />
Laurila. Maalattu Kumpulan edessä. 65 x 81 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (must.ö-väri). Näytt. Jyväskylä 1927, nro<br />
7. Prov.: Lehtori Elin A. Bergius, Jyväskylä. AB 813. AB<br />
6:0038.<br />
670. Tuvan sisustaa, lapset lattialla, 1927. Lapset leikkivät<br />
lattialla räsymattojen päällä. Matolle osuu auringon kilo, takana<br />
iso pöytä. 54 x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927<br />
(must.ö-väri). Maalattu Jyväskylässä Vapaudenkadulla Arvi<br />
Rajaksella. Malleina Risto Vainio (kirjakauppias Oskari Vainion<br />
poika) ja Ismari Rusanen (valokuvaaja Jaakko Rusasen<br />
poika). Prov.: Arvi Rajas, Jyväskylä. AB 764. AB 6:0039.<br />
671. Kauppaneuvos Aleksei Mitron kodista Gummeruksenkadulla<br />
Jyväskylässä Vanhan Apteekin piharakennuksessa,<br />
1927. Pitkä käytävä, vas. ikkunoita ja tupakkapöytä, oik. ylh.<br />
kristallikruunu. 65 x 54 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927<br />
(rusk.ö-väri). Prov.: Kauppaneuvos Aleksei Mitro, Jyväskylä.<br />
AB 820. AB 6:0041.<br />
672. Näkymä Oskari Vainion työhuoneeseen, 1927. Luonnosmainen,<br />
oviaukosta näkyy pöydän ääressä lampun valossa<br />
työskentelevä punapukuinen nainen kääntyneenä vas.<br />
Mallina Helvi Kortekallio, myöh. Oliver, Jyväskylä. 40,3 x<br />
37,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (lyijyk.).<br />
Prov.: Helvi Kortekallio, Jyväskylä. AB 1414. AB 6:0042.<br />
673. Mendelinin salista Jyväskylässä, 1927. Matto kulkee<br />
diagonaalisesti kuvan poikki, valkea uuni keskellä, oik. katettu<br />
kahvipöytä. 65 x 81 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927<br />
(väriin kirj.). Takana: “2” (lyijyk.). Prov.: Kirjailija Irene Mendelin,<br />
Jyväskylä . AB 837. AB 6:0040.<br />
674. Irene Mendelinin talo Jyväskylässä, 1927. Tontti Väinönkadun,<br />
Kauppakadun ja Aren aukion kulmassa. Hämärässä<br />
puiden takaa häämöttää matala talo, ikkunoista loistaa<br />
valo. Maalattu pihan puolelta. Taiteilijan pyynnöstä ikkunoihin<br />
piti sytyttää kynttilät. 80,5 x 66 cm, sign. v.a. Tacksamheten<br />
minnes <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (väriin kirj.). Prov.: Kirjailija<br />
Irene Mendelin, Jyväskylä. AB 836. AB 6:0043.<br />
675. Irene Mendelinin kodin Väinönkadun puoleisen huoneen<br />
päätyikkuna, 1927. Kaksi keinutuolia, keskellä etasääri,<br />
jolla pienoisveistos, taustalla lattialla iso huonekasvi. 41 x<br />
41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (lyijyk.).<br />
Prov.: kirjailija Irene Mendelin, Jyväskylä. AB 839. AB<br />
6:0044.<br />
676. Irene Mendelinin talo talvella pihan puolelta, 1927.<br />
Hämärä lumimaisema: mäellä talo aidan edessä, etualalla<br />
puita. 65 x 81 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (must.ö-väri).<br />
Prov.: Kirjailija Irene Mendelin, Jyväskylä. AB 838. AB<br />
6:0045.<br />
677. Auringonlasku Äijälässä, 1927. Maalattu Kuokkalassa,<br />
Pohjois-Päijännettä keskellä, etualalla peltoa, keskellä vas.<br />
rannalla rakennus. 44 x 54 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927<br />
(pun. ö-väri). Prov.: Oskari Oittinen, Jyväskylä. AB 754. <br />
AB 6:0046.<br />
211
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
678. Näkymä Päijänteelle, 1927. Maalattu Kumpulan yläikkunasta,<br />
takana Pohjois-Päijänne ja tiilitehdas, oik. Äijälänjokea,<br />
etualalla Lahikaisen sauna. Taivasta puolet. 65 x 54<br />
cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (pun.rusk.ö-väri). Näytt. Saarijärven<br />
museo 2000 “Villejä seutuja...”;. Prov.: Suksitehtailija<br />
Julius Uusitupa, Kuokkala. AB 1044. AB 6:0047.<br />
679. Syyskuinen Päijänne, 1927. Maalattu Kumpulan yläikkunasta,<br />
takana Pohjois-Päijänne, laajempi näkymä kuin edellinen.<br />
Keskellä Lahikaisen mökki. 65 x 81 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1927. Prov.:Jyväskylän VPK antanut taulun 50-vuotislahjaksi<br />
toim.joht. Frans Rutaselle, Jyväskylä. AB 904. <br />
AB 6:0048.<br />
680. “Odottava” I (Liisa <strong>Bengts</strong> verannalla), 1927. Vaaleanpunapukuinen<br />
nainen nojaa parvekkeen kaiteeseen, selin<br />
kuvaajaan nähden, taustalla Äijälänjokea. 80 x 65 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (must.ö-väri). Näytt. Jyväskylä 1927,<br />
nro 33; Helsinki 1929, nro 36; Jyväskylä Alvar Aalto -museo<br />
1976, nro 57. Prov: Tri, rehtori Jussi Laurosela, Jyväskylä.<br />
AB 460. AB 6:0049.<br />
681. “Odottava” II (Liisa <strong>Bengts</strong> verannalla), 1927. Valoisampi<br />
kuin edellinen, matalampi. Rantaa näkyy enemmän.<br />
49 x 76 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (rusk.ö-väri). Näytt.<br />
Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”;. Prov.: Ostettu<br />
näyttelystä Jyväskylässä; Hugo Vainio, Helsinki. AB 434. <br />
AB 6:0050.<br />
682. Heinäkuinen kuutamoyö, 1927. Etualalla puita, oik.<br />
vettä ja kuutamon kuvajainen siinä. 65,5 x 54,5 cm, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 Kumpula (rusk.ö-väri). Prov.: Talousneuvos<br />
J. V. Niemelä. AB 823. AB 6:0051.<br />
683. Oskari Vainion huvila Leppävedellä, 1927. Talo pimeässä<br />
mäellä, holvimaisista ikkunoista loistaa valoa. 40,5 x 32,5,<br />
öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (väriin kirj.). Prov.:<br />
Oskari Vainio, Jyväskylä. AB 1193. AB 6:0052.<br />
684. Kultalan huvila kesäiltana, 1927. Raition omistama<br />
huvila sijaitsi Pohjois-Päijänteellä lähellä Kuokkalaa. Maalattu<br />
veneessä Kultalan niemessä Sirkka Raition pidellessä kynttilää<br />
valona taiteilijalle. Vettä etualalla, rannalla puita, joiden<br />
välistä pilkottaa talon ikkunasta valoa. 54,5 x 65 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (väriin kirj.). Prov.: Martti Raitio, Jyväskylä.<br />
AB 956. AB 6:0053.<br />
685. Laiva yössä Äijälän salmessa, 1927. Laivasta näkyvät vain<br />
perävalot, jotka heijastuvat veteen. 55 x 65,5 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (väriin kirj.). Takana: “Nro 17” (pun.liitu);<br />
“Janne Karpiolle hyvälle ystävälle 24.8.-1930 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>.”<br />
Näytt. Jyväskylä 1927, nro 17? (“Yö Äijälän salmessa”); Helsinki<br />
1929, nro 17? (“Laiva yössä”). Prov.: ins. J.Fr. Karpio,<br />
Jyväskylä. AB 87. AB 6:0054.<br />
686. Laiva öisellä joella, 1927. Laiva tulossa joella kohti katsojaa,<br />
kipinöitä lähtee savupiipusta. 33 x 41 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (väriin kirj.). Takana: “Julius<br />
Uusituvalle 50 v. 23 / IV 1928 Erika & <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>” (contéliitu).<br />
Prov.: Suksitehtailija Julius Uusitupa, Jyväskylä, Kuokkala.<br />
AB 1045. AB 6:0055.<br />
687. Kuutamonäkymä Kumpulasta Pohjois-Päijänteelle,<br />
1927. Pimeä maisema, Äijälänjoki oik. taustalla tiilitehdas,<br />
jonka ikkunasta näkyy valoa. Pilvien lomitse valojuovat. 32,5<br />
x 42 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927 (väriin kirj.). Takana:<br />
“Hyvää Joulua <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927” (lyijyk.). Prov.: Aleksei<br />
Mitro, Jyväskylä. AB 1010. AB 6:0056.<br />
688. Rantaportaat Kumpulaan Äijälänjoen rannasta, (1927).<br />
Oik. iso vanha kaksihaarainen puu, kallellaan reunaan päin.<br />
101 x 74 cm, ei sign. Maalattu Jyväskylään muuton aikana<br />
toukokuun lopulla 1927 (Erika B:n tiedonanto). CB oli hylännyt<br />
maalauksen. Korjattu ja kehystetty Ateneumissa. AB<br />
210. AB vl-mat3:0010.<br />
689. Näköala Kumpulan ikkunasta Äijälänjoelle ja pohjois-<br />
Päijänteelle, 1927. Etualalla vihreätä maastoa ja tie, taustalla<br />
vesistöä ja vas. niemi rakennuksineen, oik. joki. Ilta-auringon<br />
kajo rakennusten seinissä, veneessä oik. sekä kauimmaisella rannalla,<br />
muuten varjoisaa. 69 x 53,5 cm, pastelli paperille, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Kumpula 1927 (lyijyk.). AB 261. AB<br />
past2:pas0261; AB lis:pas0261.<br />
690. Tourujoki lumisateella, 1927. Edessä lunta, taaempana<br />
rakennuksia ja puita. Lumihiutaleet peittävät pinnan. 49 x 65<br />
cm, pastelli siniharm.paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1927<br />
(must.liitu). Prov.: Himmi Laine. AB 101. AB past2:090.<br />
691. JOEN RANTAA, 1927. LUMISET TOURUJOEN RANTATÖYRÄÄT.<br />
VESI KESKELLÄ AUKI. VASTARANNALLA VENEITÄ. 32 X 25,5 CM,<br />
AKV. , SIGN. V.A. BENGTS KUMPULA 1927 (LYIJYK.). PROV.: OPET-<br />
TAJA SAIMA PUTTONEN. AB 1020. AB AKV:271020.<br />
692. KUMPULAN RANTA TALVELLA, 1927. RUSKEAN, MUSTAN JA<br />
VALKEAN SÄVYILLÄ MAALATTU; OIK. KAKSIHAARAINEN PUU, RAN-<br />
NASSA VENE LAITURISSA. 47 X 34 CM, AKV. PARIISINPAPERILLE,<br />
SIGN. V.A. BENGTS KUMPULA 1927 (LYIJYK.). PROV.: OPETTAJA<br />
KERTTU PYÖKKIMIES, JYVÄSKYLÄ. AB 1015. AB LIS2:0 1015.<br />
693. HEDELMÄASETELMA, 1927. PÖYDÄLLÄ KASA EKSOOTTISIA<br />
HEDELMIÄ: VIINIRYPÄLEITÄ, BANAANEJA JNE. 25,5 X 39 CM, AKV.<br />
PAPERILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS 1927 (LYIJYK.). PROV.: SUK-<br />
SITEHTAILIJA JULIUS UUSITUPA, JYVÄSKYLÄ. AB 1231. AB<br />
AKV:2701231.<br />
694. Kirkkofantasia, 1927. Punakattoinen sakraalirakennus<br />
jossa aineksia gotiikasta. Rakennukseen liittyvän tornin lisäksi<br />
erillinen kapea ja korkea torni 49,7 x 65,2 cm, pastelli pastellipahville,<br />
sign. v.a. leimakuvio jossa teksti TEERESITALLA<br />
1927. Prov.: Rva Teresia Putro; Juuso Putro. AB 1411. AB<br />
past2:pas1411.<br />
1928<br />
695. Kaivon kannella; Korpilahden Kovala, 1928. Kaivon<br />
kannella saavi ja kiulu. Kaivossa ei kantta. 33,5 x 40,5 cm,<br />
öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (pun.ö-väri). Näytt.<br />
Jyväskylä Alvar Aalto -museo 1976; Saarijärven museo 2000<br />
(“Villejä seutuja...”). Prov.: Siiri Somppi, o.s. Fagerström osti<br />
taulun Gummeruksen näyttelystä (5000 mk). Teoksen toisinto<br />
joutui tulevalle puolisolle O.J. Sompille. Sompit luovuttivat<br />
sen rva Sompin veljelle Viipuriin, jossa tuhoutunut<br />
sodassa. – Toisinto v:lta 1928 (muuten sama mutta sign. eri<br />
212
Teosluettelo<br />
paikassa). AB 758. AB 6:0057.<br />
696. “Lähde”, Korpilahden Kovala, (1928). Lähde kivien takana,<br />
kivien välissä lautoja, takana kaksi aitaa perätysten. 35<br />
x 40,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.).<br />
Näytt. Helsinki 1929, nro 14 (“Lähde”); Jyväskylä Alvar Aalto<br />
-museo 1976, nro 64. Prov.: Häälahja Hellin Jokirannalle<br />
29.12.1929, o.s. Koskinen (Siroloilta, Karpioilta). AB 645.<br />
AB 6:0058.<br />
697. Lehmisavu Korpilahden Kovalassa, 1928. Karja-aitaus;<br />
nainen ämpärin ja jakkaran kanssa tulossa lehmäaitauksen<br />
portista. Aitauksessa lehmiä ja nainen lypsämässä. Oik. taustalla<br />
hevonen, jonka takaa tulee savua lehmien yläpuolelle.<br />
36 x 40,5 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928<br />
(must.ö-väri). Prov.: Arvo Lennes, Vaasa. AB 851. AB<br />
6:0059.<br />
698. “Lehmitarhassa”; Korpilahti, 1928. Sama aihe kuin edellisessä,<br />
mutta pehmeämpi, lämpimämmin värein käsitelty; lampaita<br />
karjatiellä edessä. Savu selvempi. 35 x 40 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (must.ö-väri). Takana: “N:ro<br />
29” (pun.väriliitu). Näytt. Helsinki 1929, nro 29 (“Syysilta”).<br />
Prov.: Elli Sirola, Jyväskylä. AB 328. AB 6:0060.<br />
699. Gallen-Kallela maalaa Korpilahden Kovalan navetan sillalla,<br />
1928. Maalattu salaa tuvan ikkunasta, vastavaloon. Kärryt<br />
sillan vieressä. 26,8 x 35 cm, öljy pahville, sign. o.a. Av<br />
tacksamhet till Prof. Gallen Kallela <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928. Näytt.<br />
Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”;. Prov.: Yksityiskokoelma.<br />
AB 1282. AB 6:0061.<br />
700. Gallen-Kallela maalaa Korpilahden Kovalan navetan sillalla,<br />
1928. Sama aihe kuin edellä, mutta hieman kovempi<br />
käsittely, suuremmat valöörierot. 27 x 35 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 Kovalassa (kirj.väriin lyijyk.). Takana:<br />
(kehyksissä) “2000” (muste). Prov.: Yks.om. AB 793.<br />
AB 6:0062.<br />
701. Kovalan aitat Korpilahdella, 1928. Edessä aitan nurkkaus<br />
sinne johtavine portaineen, taempana oik. harmaata aittaa,<br />
josta näkyy parvea. 29,5 x 26,5 cm, öljy puulevylle, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (rusk.ö-väri). Prov.: Martti Raitio, Jyväskylä.<br />
AB 604. AB 6:0063.<br />
702. Kovalan aittoja, 1928. Sama näkymä kuin edellä, mutta<br />
kauempaa, laajempana. Edessä olevan aitan porrastasanteella<br />
istuu tyttönen. Harmaan, parvellisen aitan pääty näkyy kokonaan.<br />
36 x 41 cm, öljy vanerille, sign. v.a. portaiden juurella<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928. Takana: “Muistu kesältä Elille – <strong>Carl</strong>olta<br />
15/8 1930.” Prov.: Elli Sirola, Jyväskylä. AB 326. AB<br />
6:0064.<br />
703. “Kokkiaitat” Korpilahden Kovala, 1928. Sama aihe kuin<br />
edellisissä, sinisempi versio, ei ihmistä. 31 x 40,5 cm, öljy<br />
vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (must.ö-väri). Takana:<br />
“SMK 3000” (lyijyk.). Prov.: Kansatieteilijä Lauri Kuusanmäki,<br />
Korpilahti. AB 472. AB 6:0065.<br />
704. Gallen-Kallela ja M. Raitio Kovalan kokkiaitassa, (1928).<br />
Miehet keskustelevat, Raitiolla muistilehtiö, Gallenilla paletti<br />
kädessä. Oviaukosta näkyy emäntä tuomassa ruokaa ja vas.<br />
aitta jossa G-K ja R asustivat kesäaikaan, emännän takana<br />
navetan ja päärakennuksen nurkka. 35,5 x 40,5 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must. väri). Takana: “Ensimmäinen<br />
luonnos <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>” (muste). Prov.: Elli Sirola, Jyväskylä.<br />
AB 327. AB 6:0066.<br />
705. Gallen-Kallela ja M. Raitio Kovalan kokkiaitassa, (1928).<br />
Sama aihe kuin edellisessä, mutta tarkemmin maalattu; aitassa<br />
näkyy matto, tuoli, maalaustarvikelaatikko jne. Avonaisesta<br />
ovesta näkyy ulkona emäntä tuomassa ruokaa, alempana<br />
polulla kuin edellisessä versiossa. 38 x 46 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Takana: “2000 Smk”<br />
(lyijyk.). Näytt. Jyväskylä 1932, nro 16 “Työn touhussa”.<br />
Prov.: Proviisori Forssell, Jyväskylä. AB 556. AB 6:0067.<br />
706. Aitan sisusta, Korpilahti, 1928. Edellisten maalausten<br />
tausta ilman ihmisiä, tyhjä istuin. 34,5 x 40,5 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (väriin kirj.). Takana: “Nro<br />
15” (pun.liitu). Näytt. Helsinki 1929, nro 15 (“Aitasta”);<br />
Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”;. AB 910. AB<br />
6:0068.<br />
707. Rahi Kovalan aitassa Korpilahdella, 1928. Sama aihe<br />
kuin edellä. 33 x 41,5 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1828 (pun.rusk.ö-väri). Prov.: Ostettu näyttelystä; lehtori<br />
Jenny Forss, Jyväskylä. AB 737. AB 6:0069.<br />
708. Kovalan pirtti, Korpilahti, 1928. Hämärä tila, vas. portaat<br />
takan päälle, taustalla kaksi naista askareissa - toinen leipoo,<br />
takan reunalla saaveja. 54 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1928 (must.ö-väri). Takana: “SMK 2000” (lyijyk.); “Nro 18”<br />
(pun.liitu). Näytt. Helsinki 1929, nro 18 (“Leivonta pirtissä”);<br />
Jyväskylä Alvar Aalto -museo 1976; Saarijärven museo<br />
2000 “Villejä seutuja...”;. Prov.: Varatuomari Einari Ritva.<br />
AB 925. AB 6:0070.<br />
709. Korpilahden Kovalan pirtti, 1928. Sama aihe kuin edellisessä,<br />
mutta hiukan lähempää nähtynä: hämärä tila, vas.<br />
portaat takan päälle, taustalla kaksi naista askareissa - toinen<br />
leipoo, takan reunalla saaveja 34,5 x 40,5 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (musta ö-väri). Prov.: Apteekkari<br />
Lorentz Spolander ostanut taiteilijalta. AB 474. AB 6:0071.<br />
710. Kovalan pirtti, 1928. Pirtissä takka keskellä, kissa lattialla<br />
oikealla auringon valossa. 54 x 64,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1928 (must.ö-väri). Perimätiedon mukaan Gallen-<br />
Kallela maalasi lattialla olevan kissan. Prov.: Jyväskylän<br />
kaup.johtaja Haapasalo osti taulun taidekauppias Hedmanin<br />
näyttelystä Jyväskylän kaup.talolla n. 1957-60; nyk.om. Keski-Suomen<br />
museo, Jyväskylä. AB 763. AB 6:0072.<br />
711. Kovalan tupa Korpilahdella, 1928. Pirtti jossa takka oikealla,<br />
vas. kaksi ikkunaa, vas. edessä kehrääjän paikka - rukki,<br />
tuoli ja koppa - edessä oik. sänky. Taustalla henkilö lukee<br />
ikkunan valossa. 54 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928<br />
(must.ö-väri). Prov.: Kouluneuvos Lahja Reponen. AB 717.<br />
AB 6:0073.<br />
712. Kovalan sauna, (1928). Vas. neljä saavia, edessä kiulu,<br />
oik. ikkuna. Sama aihe kuin nro 713 (AB 1109), mutta ilman<br />
henkilöhahmoa. 27 x 34,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.ö-väri). Vrt. myös nrot 746 (AB 486) ja 817<br />
213
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
(AB 646). Prov.: Taidekauppias Koivikko. AB 1387. AB<br />
6:0075.<br />
713. Kovalan saunassa, (1928). Nainen istuu rapuilla, vas.<br />
neljä saavia, edessä kiulu, oik. ikkuna. Vrt. nrot 718, 752 ja<br />
823. 33 x 41 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kaiverrettu).<br />
Prov.: Johtaja Osmo Kivinen ostanut taiteilijalta. AB 1109.<br />
AB 6:0074.<br />
714. Sisäkuva Kovalan sivurakennuksesta, 1928. Sisänäkymä,<br />
edessä oik. uuni, taustalla ovi auki ulos, räsymatto lattialla,<br />
oik. taustalla samanlainen tuoli kuin teoksissa nro 704<br />
ja 705 (“Gallen-Kallela ja V. Raitio Kovalan aitassa”). 33,5 x<br />
40,5 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (rusk.öväri).<br />
Prov.: Kansakouluntarkastaja A. W. Laitakari, Jyväskylä.<br />
AB 625. AB 6:0076.<br />
715. Korpilahden Kovalan sivurakennuksesta, 1928. Samasta<br />
tilasta kuin edellinen. Keskellä uuni, sen edessä nainen pitää<br />
kiinni tukiraudasta, oik. rahi ja öljylamppu palamassa,<br />
räsymatto. 33,5 40,5 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1928 (pun.ö-väri). Prov.: Lindgren, Jyväskylä. AB 1230. <br />
AB 6:0077.<br />
716. Akseli Gallen-Kallela ja Kovalan isäntä metsässä, 1928.<br />
Edessä kaksi mieshenkilöä, toinen sivulta, toinen takaapäin<br />
nähtynä. 40,5 x 33,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(harm.ö-väri). Prov.: Kauppaneuvos Aleksei Mitro; nyk.om.<br />
Keski-Suomen museo, Jyväskylä. AB 1011. AB 6:0078.<br />
717. Tytön pää, 1928. Naapurin tyttö Kovalasta. Rintakuva<br />
lettipäisestä tytöstä profiilissa, katse vasempaan. Vas. tuvan<br />
nurkkausta. 34,5 x 27,5 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1928 (musta ö-väri). Prov.: Rakennusmestari, piirustuksenopettaja<br />
Artur Nyberg (Nuotio), Sortavala. AB 1085.<br />
AB 6:0079.<br />
718. Sisäkuva Pottilan savupirtistä Metsolahdessa, (1928).<br />
Pimeä savupirtti, taustalla ja vas. ikkuna, kaksi luonnosmaista<br />
ihmishahmoa: vas. penkillä naishahmo, taustalla lapsen<br />
hahmo. 35 x 40,5 cm cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(puuhun raaputettu). Takana: “Till lektor Toivo Hirn på 60.<br />
årsdagen 22 / V 1930 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>” (muste). Prov.: Lehtori<br />
Toivo Hirn, Jyväskylä. AB 1060. AB 6:0080.<br />
719. “Savupirtin sunnuntai”, Pottila, 1928. Sama tila kuin<br />
edellisessä, savupirtti jossa kaksi naishahmoa istuu vas. Edessä<br />
auringonvalossa istuvan naisen mallina Himmi Nurmi,<br />
myöh. Laine. 65 x 66 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (must.öväri).<br />
Prov.: Johtaja Eero Vänttinen, Jyväskylä. AB 483. <br />
AB 6:0081.<br />
720. Pottilan savupirtti, kansallispukuinen nainen penkillä,<br />
1928. Naisen mallina Himmi Nurmi, myöh. Laine. Lakeisesta<br />
näkyy valoa, edessä pitkä pöytä ja penkki, taustalla hirsisalvoksen<br />
päällä takka. 54 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1928. Takana: “Nro 9” (pun.kynä); kiilakehyksessä “5000:-”<br />
(lyijyk.). Prov.: Apteekkari Yrjö Karpio. AB 1400. AB<br />
6:0082.<br />
721. Pottilan savupirtti, 1928. Keskeisenä aiheena takka hirsisalvoksineen.<br />
Taustalla avoin ovi, josta tulee valoa. 33,3 x<br />
40,5 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Pottila 1928 (väriin<br />
raaputettu). Takana: “2000” (lyijyk.). Prov.:Pankinjohtaja<br />
Osmo Kivinen, Jyväskylä. AB 1110. AB 6:0083.<br />
722. Pottilan pärevalo, 1928. Lähes pimeä pirtti, ainoa valo<br />
tulee pärepihdistä piisissä. 54 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1928 (must.ö-väri). Takana: “Pottilan Savupirtti <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1928” (muste). Prov.: Varatuomari Einar Johansson osti taulun<br />
taiteilijalta 1929. AB 1163. AB 6:0084.<br />
723. “Pottilan pärevalo”, 1928. Sama aihe kuin edellisessä,<br />
mutta tummemmat värit. 34,5 x 40,5 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (väriin raaputettu). Takana: “Nro 16”,<br />
1500 SMK” (pun. värikynä). Näytt.: Helsinki 1929, nro 16.<br />
Prov.: lehtori, myöh. kouluneuvos Kaarlo Saarialho, Jyväskylän<br />
seminaari. AB 487. AB 6:0085.<br />
724. “Iltahetki”, Pottila, 1928. Hämärä pirtti, takan vieressä<br />
istuu nainen kansallispuvussa (tiukkalainen). Mallina Himmi<br />
Nurmi, myöh. Laine, Erika <strong>Bengts</strong>in siskon tytär. 81 x 65<br />
cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (must.ö-väri). Takana: “Nro<br />
5” (pun.liitu). Näytt. Helsinki 1929, nro 5. Prov.: Ostettu<br />
valtion kokoelmiin Helsingin Taidehallista 1932. Tallennus<br />
Viipurin taidemuseoon, josta siirretty Lahden taidemuseoon,<br />
inv.nro D 52 / Viipuri-Säätiö. AB 579. AB 6:0087.<br />
725. Pottilan savutupa, 1928. Kaksi henkilöhahmoa seisoo<br />
avotakan ääressa, toinen lukee, toinen näyttää valoa. 65 x 54<br />
cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 Pottila” (must.ö-väri). Prov.:<br />
Pankinjohtaja Osmo Kivinen ostanut taiteilijalta. AB 1161.<br />
AB 6:0088.<br />
726. Savupirtin poika, 1928. Tumma työ, suuresta ikkunasta<br />
tulevassa valokiilassa vaaleatukkainen poika katsoo ulos.<br />
Vas. seinässä valon esiintuomia piilukirveen jälkiä. 65,5 x 54<br />
cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (väriin raaputettu). Prov.: Jyväskyläläisen<br />
Lahikaisen perheen lapset kävivät laulamassa<br />
jouluna 1928 taiteilijalle, josta saivat muistoksi lahjana tämän<br />
juuri valmistuneen teoksen kehystämättömänä. AB 305.<br />
AB 6:0089.<br />
727. Pormestari Matti Soinin olohuone, 1928. Taustalla ovenpielessä<br />
pieni tyttö, oik. sohvaryhmä, jalkalamppu ja taulu.<br />
Mallina Marjatta-tyttö. <strong>Bengts</strong> tarttui vierailulla aiheeseen<br />
välittömään tapaansa: “Nyt minä ottaa tytön ja maalaa.”. 54<br />
x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (rusk.ö-väri). Prov.: Pormestari<br />
Matti Soini, Jyväskylä. AB 598. AB 6:0090.<br />
728. Tuvassa takan ääressä, 1928. Iso takka täyttää lähes koko<br />
kankaan, takassa tuli, takan ääressä istuu lukemassa mieshenkilö.<br />
Maalattu suksitehtailija Uudentuvan (Kuokkala, Jyväskylä)<br />
vanhassa päärakennuksessa. Mallina todennäköisesti<br />
Uudentuvan poika Veikko. 33,3 x 40,5 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (must.ö-väri). Prov.: Suksitehtailija<br />
Julius Uusitupa, Jyväskylä, Kuokkala. AB 1202. AB<br />
6:0092.<br />
729. Tykö Reinikan kotoa Jyväskylästä (Kauppakatu 18),<br />
1928. Leveä oviaukko salista saliin, edessä ja taustalla sohvaryhmät,<br />
punertava lattia, vaalea kattofriisi. 35 x 40,5 cm, öljy<br />
yhteen liimatulle tammilevylle, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928<br />
(tai 1929) (väriin raaputettu). AB 993. AB 6:0093.<br />
214
Teosluettelo<br />
730. “Iltahetki Kumpulassa”, 1928. Lampun valossa pöydän<br />
ääressä kaksi naista (Erika <strong>Bengts</strong> ja apulainen Berta Lintulahti)<br />
lukemassa. Taustalla ikkuna. 67 x 58,5 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (must.ö-väri). Takana: “Nro 1” (pun.liitu).<br />
Näytt. Helsinki 1929, nro 1. Prov.: Valokuvaaja Jaakko Rusanen,<br />
Jyväskylä. AB 580. AB 6:0094.<br />
731. Kumpulan olohuone, ylähalli, 1928. Sohvaryhmä vas.,<br />
ovet oik. ja takana, edessä räsymatto. 34,5 x 40 cm, öljy mahongille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Kumpula 1928. Takana: “SMK<br />
800” (lyijyk.). AB 686. AB 6:0095.<br />
732. Karolina Ilmonen istuu olohuoneessa, 1928. Vanhempi<br />
naishenkilö istuu keinutuolissa keskellä, edessä vas. sohva,<br />
oik. pöytä jolla punaraidallinen liina. Lattialla räsymatto. 34,7<br />
x 41 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (raaputettu<br />
väriin). Ylihoitaja Lydia Ilmonen pyysi taiteilijaa maalaamaan<br />
äitinsä muotokuvan. Tämä on luonnos siihen, mutta<br />
lopullista teosta ei sitten syntynytkään. Prov.: Ylihoitaja Lydia<br />
Ilmonen, Jyväskylä. AB 1312. AB 6:0096.<br />
733. “Kehrääjä”, 1928. Huivipäinen nainen istuu penkillä<br />
kehräämässä rukilla, taustalla neliruutuinen ikkuna. 35 x 27<br />
cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (must.ö-väri).<br />
Prov.: Hugo Vainio, Jyväskylä. AB 438. AB 6:0097.<br />
734. Kaivo Korpilahden Kovalassa, 1928. Kaivon kannella<br />
kiulu ja saavi. 33,5 x 40,5 cm ? öljy mahongille, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928. Prov.: Siiri ja O.J. Somppi; Eero Fagerström.<br />
Jäänyt Viipuriin ja tuhoutunut. AB 1429. AB<br />
lis:1429 (mv).<br />
735. Konstantin (Kosti) Raition muotokuva, 1928. Rintakuva,<br />
tehty valokuvan mukaan, silmälasit rinnan päällä. Tilaajana<br />
Gummeruksen kirjallinen johtaja Martti Raitio, Jyväskylä.<br />
65 x 54 cm, sign. o.a. POST MORTEM PINXIT,<br />
CARL BENGTS A. D. MCMXXVIII. Prov: Jyväskylän seminaari,<br />
nyk. om. Jyväskylän yliopisto. AB 1291. AB<br />
6:0098.<br />
736. “Vainovalkeat”, 1928. Kolmen miehen ryhmä mäellä<br />
lähdössä pakoon, heidän välissään pieni poika, taustalla neljä<br />
savuvanaa, oik. kaksi koiraa, vas. ihmisryhmä, jossa vanhus<br />
ja äiti lapsineen istumassa. Taustalla matala rakennus. Aihe<br />
saatu ehkä Korpilahdelta. Pikkupojan mallina oli Reino Kovala<br />
Korpilahden Kovalasta (Juha-Ville Ruuttula: “Kovalan<br />
maisemat olivat aikoinaan taiteilijoiden suosiossa”, Keskisuomalainen<br />
22.5.1996. 171 x 267 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
Kumpula 1928 (sin.ö-väri). Prov.: Keski-Suomi kerho; Asevelikerho;<br />
Päijännekerho; Kauppalaisseura; nyk.om. Jyväskylän<br />
Kauppaseura. AB 395. AB 6:0099.<br />
737. Myrskyn jälkeen, Päijänteeltä, 1928. Äijälänjoen ja<br />
Pohjois-Päijänteen yhtymäkohdassa olevassa niemekkeessä<br />
vanha tiilitehdas, josta aukeaa vasempaan peltonäkymä ja<br />
suoraan etelään laaja Pohjois-Päijänne, jonka yllä väistymässä<br />
olevat myrskypilvet. Oik. laidassa viimeiset sateet piiskaavat<br />
joen läntistä rantaa. Maalattu taiteilijan Kumpulan kodin<br />
toisen kerroksen ikkunasta. 65 x 81 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1928 (lyijyk.). Takana: “Nro 4” (pun.liitu); “2000 Smk”, “Nro<br />
7” (lyijyk.). Näytt. Helsinki 1929, nro 4; Jyväskylä Alvar Aalto<br />
-museo 1976; Keuruu 1984 “Keskisuomalainen idylli”; Saarijärven<br />
museo 2000 “Villejä seutuja...”; Kuokkalan kartano<br />
2002 “Äijälänjoen idylli”. Prov.: Vesankalainen emäntä Hanna<br />
Halinen oli lähtenyt kaupunkiin ostamaan porsaita 600<br />
mk:lla, mutta tavattuaan kadulla rahapulassa olevan CB:n<br />
päättikin ostaa kaksi taulua häneltä. Tämä on toinen niistä;<br />
toinen on nro 765 “Vuoropuhelu”. AB 108. AB 7:0002.<br />
738. Maisemanäkymä Kumpulasta Halssilaan päin, 1928.<br />
Tummat pilvet muodostavat voimakkaita kuvioita. Matala<br />
piharakennus taustalla. 34 x 40,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1928 (lyijyk.). Prov.: Konttoripäällikkö Martin Ahlnäs, Jyväskylä.<br />
Nyk. Etelä-Amerikassa. AB 618. AB 7:0003.<br />
739. Louhela-huvila yössä, Aittokallio, 1928. Heikki Ollilaisen<br />
huvila. Yökuva, puiden siimeksessä huvila, jonka kuisti<br />
valaistu. Taustalla Jyväsjärven takana kaupungin valot. 54 x<br />
65 cm, sign. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (väriin raaputettu). Prov.: Kirjansitojamestari<br />
Jussi Aarnio, Jyväskylä, ostanut Gummerukselta.<br />
AB 738. AB 7:0004.<br />
740. Syystalvimaisema Jyväskylästä, 1928. Syksyinen puu<br />
oikealla, ulkorakennuksen nurkka vas., taustalla levittäytyy<br />
peltomaisema. Ensi lumi laskeutumassa. 35 x 35,5 cm, sign.<br />
öljy mahongille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (must.ö-väri).<br />
Prov. Farmaseutti Siiri Tietäväinen Jyväskylän Vanhasta Apteekista.<br />
AB 1348. AB 7:0005.<br />
741. Kumpula yössä, 1928. Hyvin tumma maisema, maalattu<br />
Äijälänjoelta. Valossa vain Kumpulan pääty ja sen heijastuma<br />
joessa. Oik. moottorivene, jossa kahden henkilön hahmot.<br />
28,8 x 41 cm, öljy mahongille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1928 (pun.ö-väri). AB 52. AB 7:0006.<br />
742. Punainen kukkiva kaktus, 1928. 42 x 54 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (rusk.ö-väri). Prov.: Pankinjohtaja Osmo<br />
Kivinen, Jyväskylä. AB 1204. AB 7:0007.<br />
743. Punainen kukkiva kaktus, 1928. 33 x 41 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928 (must.ö-väri). Takana: “Hyvää joulua 1928<br />
<strong>Bengts</strong>’läiset”. Prov.: Lahja suksitehtailija Julius Uusituvalle,<br />
Jyväskylä. AB 431. AB 7:0008.<br />
744. Jonas Heiskan ateljeesta, (n. 1928). Pimeä etuala, jossa<br />
oik. kamina, vas. portaat yläkertaan, taka-alalla ikkuna, lampun<br />
valossa pöydän ääressa mahdollisesti Vappu Heiska. 65 x<br />
80 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 192.. (tumma ö-väri, vl epäselvä)<br />
. Prov.: Lehtorit Lauri ja Aino Peltonen, Jyväskylä; nyk.om.<br />
Jyväskylän NNKY, Jyväskylän Puistotori. AB 382. AB<br />
6:0091.<br />
745. LAURI HIRVOSEN HUVILA SIIKASAARESSA, 1928. HUVILA<br />
MÄESSÄ RANNALLA. PORTAAT KESKELLÄ KUVAA JOHTAVAT HUVI-<br />
LASTA VASEMMALLE. ALHAALLA RANNASSA HENKILÖ, OVIAUKOSSA<br />
TOINEN. 48,5 X 36,6 CM, AKV. PAPERILLE, SIGN. O.A. CARL-<br />
BENGTS 1928 (SIN.VESIV.). PROV.: LAURI HIRVONEN. AB 809.<br />
AB AKV:280809.<br />
1929<br />
746. Kovalan sauna, 1929. Ikkuna ja penkki oik., saaviryhmä<br />
keskeltä vasemmalle, takana vas. lauteet ja tikkaat. Toisinto<br />
alkuperäisestä versiosta v:lta 1928, nro 712 (AB 1387).<br />
215
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
Vrt. myös nrot 713 (AB 1109) ja 817 (AB 646). 34,5 x 41<br />
cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929. Takana: “Nro<br />
4, 1500 mk” (lyijyk.). Prov.: Gummerus <strong>Oy</strong>; lehtori, myöh.<br />
kouluneuvos Kaarlo Saarialho, Jyväskylän seminaari. AB 486.<br />
AB 6:0086; AB 7:0022.<br />
747. Talvimaisema Äijälänjoelle, (1929?). Yksinäinen sauna<br />
(naapuri Lahikaisen) hangella avarassa maastossa, edessä laaja<br />
varjo. 34,5 x 40,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(väriin raaputettu). Takana: “Irmalle ja Pertulle 16/3 1929<br />
kummisetä <strong>Carl</strong>olta” (tussikynä). Prov.: Irma ja Perttu (Petrelius)<br />
Pertamo. AB 570. AB 7:0009.<br />
748. Talvinen Kumpulan puutarha, näkymä Äijälänjoelle,<br />
(1929). Oik. kolme koivua ja niiden varjot hangella. 35 x<br />
40,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin raaputettu).<br />
Takana: “Nro 21” (pun.värikynä). Näytt. Helsinki 1929,<br />
nro 21. Prov.: Apteekkarin vaimo Lyyli Spolander, Jyväskylä.<br />
AB 397. AB 7:0010.<br />
749. Tourujoki talvella, 1929. Keskellä Tourujoki, edessä lumisella<br />
rannalla kolme venettä. Vastarannalla keskellä mökki,<br />
sen vas. nurkalla ihmishahmo kävelemässä. Talon takana<br />
aita alhaalta ylös. 36,5 x 41,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 (lyijyk. väriin). Näytt. Jyväskylä Alvar Aalto<br />
-museo 1976; Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”.<br />
Prov.: Johtajatar Sofia Skogster, Jyväskylä. Annettu häälahjana<br />
(puoleksi) taiteilijalta. AB 807. AB 7:0011.<br />
750. Talvinen aita metsässä, 1929. Kaksi vanhaa mäntyä oik.<br />
38 x 47 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 (väriin<br />
raaputettu). Prov.: Martti Raitio, Jyväskylä. AB 603. AB<br />
7:0012.<br />
751. Kumpulan rantaa kevätkesällä, 1929. Iso kaksihaarainen<br />
koivu vasemmalla, portaat alas rantaan. Alhaalla rannassa<br />
kaksi venettä. 46,5 x 38 cm, öljy vanerille, sign. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1929 (musta ö-väri). Takana: “Isältä Liisalle 29/9 1931 Kumpula<br />
ranta” (tussi). AB 11. AB 7:0013.<br />
752. Poika ongella Äijälänjoella, 1929. Edessä juurakko, josta<br />
nousee vesoja. Poika laiturilla oik., sen edessä juurakko.<br />
38,5 x 30,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929<br />
(väriin raaputettu). Prov.: Valokuvaaja Jaakko Rusanen, Jyväskylä,<br />
saanut taiteilijalta. AB 743. AB 7:0014.<br />
753. Kumpulan naapurirakennuksia, 1929. Iltataivas, vas.<br />
piharakennus, taustalla oik. toinen rakennus, jonka takana<br />
Äijälänjoki. 38 x 46 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1929 (rusk.ö-väri). Takana: “1000” (lyijyk.). Prov.: Ins. J.Fr.<br />
Karpio, Jyväskylä. AB 91. AB 7:0015.<br />
754. “Sateinen päivä” / “Koskinen”, 1929. Rantamaisema<br />
Vaajakosken tienoilta sateen jälkeen. Oik. pensasmainen puu,<br />
vastarannalla nuotion savu, vene ja rakennus. Taustalla kaareutuu<br />
Kanavuori. 65 x 54 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Kumpula<br />
1929 (rusk.ö-väri). Takana: “nro 27” (pun.liitu). Näytt.<br />
Helsinki 1929, nro 27; Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”.<br />
Prov.: Mauri Kinos saanut lahjaksi Kankaan tehtaan<br />
työntekijöiltä. AB 923. AB 7:0016.<br />
755. Auringonlasku Pohjois-Päijänteellä, 1929. Väinölän<br />
niemeltä, läheltä Väinölän konepajaa. Taustalla Rauhaniemi.<br />
Horisontti keskellä, tie etualalla. 65 x 54 cm, sign. o.a. Sydämelliset<br />
onnittelumme viisikymmentävuotiaalle Hiljalle 19<br />
28 / 3 29 Erika ja <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). Näytt. Jyväskylä<br />
Alvar Aalto -museo 1976; Keuruun taidemuseo 1984, “Keski-Suomi-idylli”;<br />
Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”.<br />
Prov.: Hilja Ollilainen, Jyväskylä. AB 82. AB 7:0017.<br />
756. Maisema Tourujoelta, 1929. Tourujoen pesutupa vastarannalla.<br />
Etualalla kaksi venettä. 38 x 46 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 (must.ö-väri). Takana: “1200 –”<br />
(lyijyk.). Prov.: Martio, Jyväskylä. AB 495. AB 7:0018.<br />
757. Ilta-auringon kajo, 1929. Jyväsjärven itärannalta. Tumma<br />
etuala, taustalla mm. Roninmäen siluetti. Mäkien takaa<br />
näkyy auringon viimeinen valo. 38 x 46 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 (must.ö-väri). Prov.: Kyllikki Sirola,<br />
Jyväskylä, ostettu n. 1934. AB 1082. AB 7:0019.<br />
758. Ilta Jyväsjärvellä, 1929. Tumma etuala, järvellä alhaalla<br />
valaistu laiva, taustalla valoja, taivas puoliksi pilvessä. 38 x 46<br />
cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 (must.ö-väri).<br />
Prov.: Ostettu Helsingistä “Rajan turvaksi”-näyttelystä 1939.<br />
Nimikilpi kehyksessä: “Rajan turvaksi 1939”. Toini Pesonius-Saloranta,<br />
Jyväskylä, miehensä kanssa lahjoitti taulun “Rajan<br />
turvaksi” keräykseen. AB 716. AB 7:0020.<br />
759. Pottilan savupirtti, Laukaa, 1929. Hämärä pirtti, lakeisesta<br />
tulee valoa, edessä puuastioita, oik. olevasta ikkunasta<br />
tulee valoa. 35 x 40,4 öljy mahongille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1929 (väriin raaputettu) Sen alapuolella maalattu ja ylivedetty<br />
signeeraus. Takana: “Laukaan pitäjä Pottila” (lyijyk.); “82,<br />
A Väisänen 100” (tussi); “nro 23” (pun.liitu). Näytt. Helsinki<br />
1929, nro 23; Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”.<br />
Prov.: maisteri A.O. Väisänen, Helsinki. Ostettu Helsingin<br />
näyttelyn jälkeen. AB 359. AB 7:0021.<br />
760. Jaakko Rusanen ja Verner Lönn pelaavat shakkia, 1929.<br />
Miehet istuvat valkoisilla salonkihuonekaluilla, takana kaappikello.<br />
54 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 (sin.ö-väri).<br />
Prov.: Tupakkatehtailija Roschier toi taulun Kalle Heinoselle,<br />
Jyväskylä. AB 1273. AB 7:0023.<br />
761. “Vanha keittiö”, Laukaa, 1929. Vehniän kartanon mankelitupa.<br />
Keskellä takka, jossa tuli ja pata, oik. saavi, vas. koivuhalkoja.<br />
38 x 46 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929.<br />
Prov.: Hilja Ollilainen, Jyväskylä. Hilja Ollilainen, o.s. Hirvinen,<br />
keitti tässä mankelituvassa ensimmäiset kahvinsa avioiduttuaan<br />
Heikki Ollilaisen kanssa. AB 219. AB 7:0026.<br />
762. Sisäkuva tuvasta, jossa leivinuuni, 1929. Leivinuuni -<br />
tulipesä oik. reunassa - täyttää lähes koko kuva-alan. Vas. telineellä<br />
taikinatiinu, leipoja taustalla. 37,5 x 46,5 cm, öljy<br />
vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 (must.ö-väri). Prov.: Tervatehtailija<br />
Eino Leinonen, Jyväskylä, ostanut taiteilijalta. AB<br />
748. AB 7:0027.<br />
763. Laukaan Vehniän kartanon suuri tupa, 1929. Tyhjä, avara<br />
matala tupa penkkeineen. Kaksi ikkunaa vas. seinällä. 38 x<br />
46 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 (must.ö-väri). Takana:<br />
“Vehniän tupa Laukaasta H. Ollilainen.”. Prov.: Johtaja Heikki<br />
Ollilainen, Jyväskylä. AB 220. AB 7:0028.<br />
216
Teosluettelo<br />
764. Portaat Vehniän kartanossa Laukaassa, 1929. Eteisestä<br />
lähtevät vinttiin menevät portaat. 46,5 x 38 cm, öljy vanerille,<br />
sign. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 (must.ö-väri). Prov.: Hilja ja Heikki<br />
Ollilainen, Jyväskylä. AB 83. AB 7:0029.<br />
765. “Juttutuokio” / “Vuoropuhelu”, 1929. Vesangan Halisen<br />
kartanon vanhan päärakennuksen olohuone, Halisen neitien<br />
huone. Keinutuoli ja talonpoikaisbiedermeier-tuoli vastakkain,<br />
taustalla kirjahylly. 46 x 38 cm, öljy vanerille, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 (musta tussi). Prov.: Musiikinopettaja<br />
Minne Halinen, Jyväskylä. Tämä on toinen “porsastauluista”,<br />
vrt. nro 737 (AB 108) “Myrskyn jälkeen”. AB 639. <br />
AB 7:0030.<br />
766. Halisen tupa, 1929. Etualalla pöytää, vas. kangaspuut,<br />
taustalla uuni ja keittiöön menevä ovi, joka auki, katosta roikkuu<br />
voimistelurenkaat. 38 x 46 cm, öljy vanerille, sign. v.a.<br />
Kiitollisuudella <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 (must.ö-väri). 1950-luvun<br />
alussa tupa pilkottiin pieniksi huoneiksi ja uunit purettiin.<br />
Prov.: Hugo Halinen, Halila, Vesanka. AB 109. AB 7:0032.<br />
767. Talvinen näkymä Tourujoelle, 1929. Keskellä pesutupa,<br />
jonka katolta lumi osittain pois. vastarannalla mäessä tölli.<br />
Mies kulkee oikealle töllistä. Tourulan puusiltaa ei näy vasemmalta.<br />
54 x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 (harm.öväri).<br />
Prov.: Rva Soini, Helsinki. AB 599. AB 7:0033.<br />
768. Iltahetki savupirtissä, Pottila, Metsolahti, 1929. Nainen<br />
istuu lieden ääressä vas. jakkaralla, kädet sylissä, katsoen<br />
lattialla oik. leikkivää pientä lasta. 65 x 81 cm?, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929. Vrt. nro 724 (AB 579), jossa mallin pää<br />
kääntyneenä katsojaan, sekä lapsi puuttuu. Prov.: Maalauksen<br />
vaiheita ei tunneta, vain mv-valokuva. AB 1461. AB<br />
lis:Pottila1461001.<br />
769. Kukkiva kaktus, 1929. 46 x 38 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 (väriin raaputettu). Prov.: Veli Pakkala.<br />
AB 801. AB 7:0024.<br />
770. Raili Kuusi lattialla. Keskeneräinen. Maalattu n. 1927-<br />
29 talvella. Pari-kolmevuotias tyttö istuu lattialla. 33 x 41,5<br />
cm, ei sign. Taustalla punakuvioinen kaappi. Prov.: Lehtori,<br />
fil.tri Sakari Kuusi, Jyväskylä. AB 1027. AB vl-mat3:0037.<br />
1920-LUKU, EI TARKKAA VUOSILUKUA<br />
771. Laivan kannella (Jack-laiva), 1920-luvun alku. Keskeneräinen<br />
luonnos. Kolme luonnosmaista naishahmoa. 33 x 41<br />
cm, öljy vanerille, ei sign. Takana: “<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Kristinestad”<br />
(lyijyk., CB:n käsialalla). AB 176. AB 3:0083.<br />
772. Nina Sundman, kasvoharjoitelma, 1920-luvun alku.<br />
Rintakuva naisesta käsi leuan alla. Malli oli kirjakauppiaan<br />
tytär Kristiinassa. 35 x 25,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong>B<br />
(sin.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 5: Jussi Korpela. AB<br />
1221. AB 4:0061.<br />
773. “Adeli Åback vid IV år”, 1920-luvun alku. Vyötärökuva<br />
pikkutytöstä huivi päässä, kääntyneenä oikealle. Vaalea esiliina,<br />
tumma puku, kädet lähellä kasvoja, yksivärinen tausta.<br />
41 x 38 cm, öljy vanerille, sign. o.y. Adeli vid IV år. Prov.:<br />
Adeli Åback, Peninkylä. AB 1146. AB lis:1146.<br />
774. Nainen lukee lehteä, keskeneräinen, 1920-luvun alkupuoli.<br />
Rintakuva naisesta, jolla vaalea päähine ja punaista<br />
puserossa. Kasvot kääntyneet lievästi oikealle. 46 x 38 cm,<br />
öljy vanerille, ei sign. AB 188. AB vl-mat2:0038.<br />
775. HERTTA BACKMAN (O.S. SILPIÖ), TEUVAN PERÄLÄ. MAA-<br />
LATTU 1920-LUVUN ALUSSA. NUORI NAINEN AURINGONPAISTEES-<br />
SA, VYÖTÄRÖKUVA, KELTAINEN PÄIVÄNVARJO KASVOJEN TAKANA.<br />
72 X 49 CM, AKV. PAPERILLE, EI SIGN. AB 201. AB AKV:.<br />
776. Ebba Eklund, o.s. Ingström, 1920-luku. Kasvokuva vanhahkosta<br />
naisesta, katse vasemmalle, vaaleapohjainen raidallinen<br />
huivi päässä, ei sidottu kiinni leuan alta. Maalattu Närpiön<br />
Nämpnäsissä. 29 x 24 cm, öljy pahville, ei sign. Prov.:<br />
nyk.om. Ruotsissa. AB 1474. AB lis:1474.<br />
777. Venetyttö. Maalattu Tiukanjoen suulta 1920-luvulla. CB<br />
repäisi maalauksen isommasta kankaasta. Vas. vaalean veneen<br />
perässä nainen jolla oranssi päivänvarjo. Se kuvastuu veteen.<br />
Koiran pureman jäljiltä restauroinut Liisa ja Niilo Suihko<br />
1971. 89 x 28 cm, ei sign. AB 275. AB 9:080. AB vlmat1:0080.<br />
778. Omakuva sanomalehteä lukemassa. Maalattu Kristiinassa<br />
1920-luvulla. Lampun valo vasemmalta lehden päälle. CB:n<br />
kasvojen toinen puoli osittain valaistu, käsi pitää lehteä vas.<br />
alakulmassa. 57,5 x 48,6 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong>. AB 230. AB vl-mat2:0025.<br />
779. “Tyttö”, harjoitelma Ranghild Pettersonin muotokuvaa<br />
varten. Maalattu n. 1925-27, mahdollisesti 1924. Rintakuva<br />
tummatukkaisesta naisesta puoliprofiilissa katse alaspäin, avokaulainen<br />
punertava puku. 37,8 x 41,2 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (kaiverrettu väriin). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 31 (“Tyttö”): opettaja Ranghild Petterson, Kristiina. AB<br />
1307. AB vl-mat2:0031.<br />
780. Riihtä ahtamassa, 1920-luku. Kaksi miestä vastakkain<br />
profiilissa heittämässä viljalyhteitä riihessä. 50 x 63 cm, pastelli<br />
pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 192.. (värillä).Prov.: rva Vainio;<br />
ins. Otto Salmenkivi, Jyväskylä. AB 301. AB past1: CB058.<br />
781. Alttaritaululuonnos (Jurvan kirkkoon), 1920-luku. 70<br />
x 45,5 cm, hiili + öljy (valokohdat) pahville joka liimattu<br />
vahvemmalle levylle. Prov.: Eliel Sipilä, Jurva. AB 643. <br />
AB seka 000643.<br />
782. TANSSEISSA. MAALATTU 1920-LUVULLA KRISTIINAN KAU-<br />
DELLA. EDESSÄ VAS. ISTUU PARISKUNTA SELIN KATSOEN TANSSI-<br />
LATTIALLE JOSSA YKSI PARI TANSSII. TAUSTALLA IHMISIÄ ISTUMAS-<br />
SA. 35 X 49 CM, AKV. PAHVILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS<br />
(MUST.LIITU).AB 169. AB AKV:000169.<br />
783. PYÖREÄ ORNAMENTTI: ‘KALEVALAINEN’ MIES VENEESSÄ, (1920-<br />
LUKU). PELKISTETTY AIHE, MAALATTU PUNAISELLA JA MUSTALLA VÄ-<br />
RILLÄ. VENEESSÄ SOUTAMASSA MIES, MUSTALLA TAIVAALLA TÄHTIÄ.<br />
HALK.16 CM, TUSSI + GUASSI PAPERILLE. AB 18. AB LIS2:00 18.<br />
784. Nainen lierihattu päässä. Keskeneräinen. Maalattu 1920-<br />
luvun loppupuolella. Rintakuva naisesta, jonka leveälierinen<br />
hattu peittää kasvojen yläosan. Puvussa punaista, oik. taustalla<br />
verhojen peittämä ikkuna. 38 x 46 cm, öljy vanerille, ei<br />
sign. AB 189. AB vl-mat2:0037.<br />
217
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
782.<br />
785. Aleksandra Mäkisen muotokuva. Erika B:n äiti. Maalattu<br />
1920-luvun loppupuolella. Kasvokuva en face, käsi poskella.<br />
35,5 x 27,5 cm, öljy pahville, ei sign. Prov.: Toivo Mäkinen,<br />
Jyväskylä. AB 114. AB vl-mat3:0043.<br />
786. KUVANVEISTÄJÄ TYÖSSÄÄN, (1920-LUKU?). VAS. PROFIILIS-<br />
SA HATTUPÄINEN MIES VYÖTÄRÖKUVASSA, KÄDET OIK. OLEVASSA<br />
VEISTOKSESSA. 40 X 40 CM, AKV. PAHVILLE, EI SIGN. AB 163.<br />
AB AKV:000163.<br />
787. MAISEMA ILLALLA, (1920-LUVUN LOPPUPUOLI?). KUMPA-<br />
REEN PÄÄLLÄ TALO, PUITA, JOTKA VARJOSSA; PUNERTAVA TAIVAS<br />
PILVIEN TAKANA. 34 X 44,7 CM, AKV. PAHVILLE, EI SIGN. AB<br />
167. AB AKV:000167.<br />
1930<br />
788.”Kehrääjä”, 1930. Laukaan Vehniän kartanon mankelitupa.<br />
Takan vieressä nainen (mallina kartanon palkollinen<br />
Anna Kyyhkynen) kehräämässä. Koreissa karstattua villaa. 81<br />
x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1930 (must.ö-väri). Prov.: Johtaja<br />
Heikki Ollilainen, Jyväskylä. AB 296. AB 7:0025.<br />
789. Kumpulan rantaa talvella, 1930. Kaksihaarainen koivu<br />
ja koivurivistöä. Kumpulan sauna rakenteilla. Tuulinen päivä,<br />
lumituisku. 65 x 54 cm, sign. o.a. Kumpula 28 / IV 30<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Näytt. Jyväskylä Alvar Aalto -museo<br />
1976; Keuruu 1984 “Keskisuomalainen idylli”; Saarijärven<br />
museo 2000 “Villejä seutuja...”; Kuokkala 2002 “Äijälänjoki-idylli”.<br />
Prov.: Pastori Johan Viktor Vihemäki, Jyväskylän<br />
mlk, saanut seurakunnalta 50-vuotislahjaksi 30.5.-30.<br />
AB 1040. AB 7:0034.<br />
790. “Juhannus” Uudentuvan rannassa Pohjois-Päijänteeltä<br />
(Kuokkala),(1930). Etualalla nuotio rantakivillä, vastarannalla<br />
neljä nuotiota. 37,5 x 45,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong>. Maalattu 20 minuutissa juhannuksena paikan päällä.<br />
Takana: “Härmed sändes en varm hälsning från oss här på<br />
Kumpula Erika & <strong>Carl</strong>”. Prov.: Raffu Jurvelius, Vaasa, saanut<br />
taiteilijalta 1930. AB 372. AB 7:0035.<br />
791. Juhannustulet Uudentuvan rannassa, Jyväskylä (Kuokkala),1930.<br />
Iso tuli oikealla rannassa. Vene vedessä, vastarannalla<br />
neljä tulta. 35,5 x 46 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1930 (väriin raaputettu). AB 451. AB 7:0036.<br />
792. Juhannustulet, 1930. Vene täynnä ihmisiä lipuu pimeällä<br />
järvellä, vastarannalla kolme tulta. 33,5 x 35 cm, öljy<br />
vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1930 (must.ö-väri). Prov.:<br />
Pormestari Matti Soini, Jyväskylä. AB 652. AB 7:0037.<br />
793. Heinänteossa, 1930. Hevonen ja kolme henkilöä joen<br />
rannassa. Mies pitää hevosta ohjaksista, nainen ottaa reestä<br />
heinää, toinen nainen haravoi heinäseipään juurella. 35 x 42<br />
cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1930 (väriin kaiverrettu);<br />
o.a. kehyksen takana näkyy toinen signeeraus. Prov.:<br />
Prokuristi Elli Sirola, Jyväskylä. AB 478. AB 7:0038.<br />
794. Kanavuoren rantaa, 1930. Etualalla Leppävettä, vastarannassa<br />
asuinrakennuksia, ylempänä mäellä metsää. 47 x 37<br />
cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1930 (väriin raaputettu).<br />
Prov.: Raffu Jurvelius, Vaasa. Taiteilija ja RJ olivat heinäkuussa<br />
1930 Kanavuoressa, jolloin CB maalasi taulun. AB<br />
373. AB 7:0039.<br />
795. Äijäläjoen silta rakennusvaiheessa heinäkuussa, (1930).<br />
73 x 103 cm, ei sign.mutta taiteilijan poika merkannut sen<br />
myöhemmin v.a. (must.ö-väri). Prov.: <strong>Oy</strong> Keskisuomalainen<br />
hankkinut sen ja lahjoittanut Jyväskylän kaupungille kaupungin<br />
150-vuotisjuhlapäivänä 1987. AB 232. AB 7:0040.<br />
796. Lukija savupirtissä, 1930. Vanha mies lukee etualalla<br />
pöydän ääressä lakeisen valossa Raamattua. Vieressä kiulu.<br />
34,5 x 40,5 cm, öljy mahongille (tammea?), sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1930 (väriin kirjoitettu). Prov.: Pastori Rentola, Helsinki.<br />
AB 671. AB 7:0043.<br />
797. Maalaistalo, pihamaalla pyykkiä pesevä nainen, 1930.<br />
Harmaa rakennus jonka edessä nurmikolla puolittain selin<br />
katsojaan pyykkäri. Vihreä nurmikko talon edessä, portailla<br />
pikkulapsi, pyykkinaru oik. 33 x 40,5 cm, öljy vanerille, sign.<br />
218
Teosluettelo<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1930 (väriin kirjoitettu). Takana: “Ilmalle<br />
muistoksi vihreässä nuoruudessa 1903 tehdystä hyvästä työstä<br />
Jyväskylässä Jouluk. 1930 Hilja Ollilainen” Tilaustyö. Prov.:<br />
Ilma Jalkanen, Jyväskylä. AB 747. AB 7:0045.<br />
798. Kumpulan ylähalli, 1930. Kahvitarjoilu pöydällä, kolmiosainen<br />
ikkuna, kukkamaljakossa punaisia kukkia. 65 x<br />
81,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1930 (pun.ö-väri). Takana:<br />
“SMK 2000” (lyijyk.). Näytt. Jyväskylä Alvar Aalto -museo<br />
1976; Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”. Prov.: Varatuomari<br />
Armas ja Hellin Ahlqvist, Jyväskylä. AB 921. <br />
AB 7:0041.<br />
799. Sisäkuva Konkolan kartanosta, Kottila, Jämsä, 1930.<br />
Halli josta portaat yläkertaan, holvikaari taustalla. 38 x 46<br />
cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1930. Prov.: Ylipormestari<br />
Lauri Aho, Helsinki. AB 638. AB 7:0042.<br />
800. ASETELMA, RAAMATTU JA HAISUKAKTUS, 1930. 26 X 34<br />
CM, AKV. PAPERILLE, SIGN. V.A. CARLBENGTS KUMPULA 30.VIII<br />
1930 (PUN.RUSK.VESIV.). PROV.: LAURI JA AINO PELTONEN, JY-<br />
VÄSKYLÄ. AB 727. AB AKV:300727.<br />
801. Anna ja Juhani Pohjanmies kotonaan, (1930?). Säveltäjä<br />
Pohjanmiehen kotoa, Kumpulan naapurista. Vas. istuva<br />
pariskunta ison punaisen lampunvarjostimen alla , molemmat<br />
lukevat. Pyöreä pöytä oik. 30 x 40,5 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (muste). AB 247. AB 7:0044.<br />
1931<br />
802. Luonnos Kivijärven kirkon alttaritauluun, (1931). Aihe<br />
“Pietari hiilivalkealla”. Kiinniotettu Jeesus kahden ylimmäisen<br />
papin, Kaifaan ja Hannaan kuulusteltavana. Vangittu Jeesus<br />
katsoo taustalta etualalla hiilivalkealla lämmittelevää Pietaria.<br />
Pimeässä paljon ihmishahmoja. Alhaalla polvistuneena<br />
vas. vastapäätä Pietaria ylimmäisen papin palvelijatar, joka<br />
on sanomassa: “Olithan sinäkin siellä.” Hänen takanaan kukko.148<br />
x 92 cm, öljy vanerille, ei sign. AB 225. AB 7:0049.<br />
803. Pietari hiilivalkealla. Alttaritaululuonnos. Jeesus katsoo<br />
taustalta etualalla nuotiolla lämmittelevää Pietaria. Pimeässä<br />
ihmishahmoja, alhaalla polvistuneena oik. Pietari, vastapäätä<br />
häntä ylimmäisen papin palvelijatar, jonka takana kukko. Johannes<br />
äärimmäisenä oikealla. Vas. ylempänä palvelijan käsi<br />
viereisen henkilön korvalla (korvansivallus-tarina). Verrattuna<br />
hiili-versioon (nro 1373, AB 120): Pietarin sormet hajallaan,<br />
Kristus katsoo pää suorana oik. alanurkkaan, ylimmäisen papin<br />
palvelijattaren takana nainen, ei hiilikauhaa. 187 x 116<br />
cm (pahvi 198 x 120,5 cm) pastelli + hiili pahville, ei sign. AB<br />
119.<br />
804. “Pietari hiilivalkealla ylipapin pihassa”, 1931. Luonnos<br />
Kivijärven alttaritauluun. Hieman vaaleampi kuin edellinen<br />
luonnos. Jeesus holvissa selkä enemmän katsojaan, vasemmalla<br />
lähempänä seinustaa. Pää käännetty alas Pietariin. Hieman<br />
lämpimämmät värit. 100 x 63,5 cm (maalattu pinta 93<br />
x 58 cm), öljy tammiviiluvanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931<br />
(must.ö-väri). Taiteilija lahjoitti työn varatuomari Toivo Anjalalle,<br />
Kivijärvi, 1931. AB 379. AB 7:0050.<br />
805. “Pietari hiilivalkealla ylipapin pihassa”, (1931). Kivijärven<br />
alttarin lopullinen luonnos. Vas. puolella olevan palvelijan<br />
käsi ei ole viereisen henkilön korvalla (korvansivallus-legenda).<br />
100,5 x 63 cm, öljy vanerille. Näytt. Jyväskylän seurakuntatalo<br />
1969. Takana: “Tämän ihanan taulun lahjoitti<br />
Keski-Suomen Nuorisoseurojen Liitto Otto ja Impi Sirkalle<br />
v. 1932 keväällä, jolloin edellinen oli ollut 40 v ja jälkimmäinen<br />
25 v opettajan korkeasti edesvastuullisessa toimessa (Suolahden<br />
kansanopisto). Prov:. Suolahden kansanopiston johtaja<br />
Impi Sirkka, Suolahti. AB 367. AB 7:0051.<br />
806. Kivijärven kirkon alttaritaulu, (1931). 360 x 240 cm, ei<br />
sign. Ei halunnut kirjoittaa nimeään, koska CB:n mielestä<br />
oli tärkeämpää, mitä taulu puhuu kuin kenen tekemä se on.<br />
Prov.: Varatuomari Toivo Anjalan lahja Kivijärven seurakunnalle.<br />
AB 411. AB 7:0052.<br />
807. Äijälänjoen silta talvella, 1931. Taustalla Kuokkalan<br />
kartano. Lumimaisema, joki mustana alla. 35 x 40 cm, öljy<br />
vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 (väriin kirjoitettu). CB<br />
kuvaili taulua: “Silta ei ala, ei pääty, vain ihminen on yksin<br />
sillalla ja katsoo eteenpäin tyhjyyteen, alla Tuonelanjoki”.<br />
Prov.: Rahatoimiston päällikkö Väinö Aaltonen, Jyväskylä,<br />
saanut lahjaksi työpaikaltaan. AB 750. AB 7:0053.<br />
808. Närpiön kirkko, 600-vuotisjuhlien päivänä, (1931).<br />
Kirkkorakennus kirkkomaan aidan takana, portista näkyy<br />
ihmismassaa, oik. iso vanha puu. 33,5 x 40 cm, öljy vanerille,<br />
ei sign. AB 28. AB 7:0054.<br />
809. Vinttikaivo, 1931. Avonainen kaivo mäellä, kaivon kannella<br />
saavi, maassa toinen, kaivon takana koivu ja pyykkipata.<br />
Taustalla järvi. 38 x 46 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1931 (must.ö-väri). Prov.: Farmaseutti Helvi Sarkkio,<br />
Jyväskylä. AB 741. AB 7:0055.<br />
810. KESÄINEN MAISEMA, PILVIMUODOSTELMIA, 1931. LAKEUS-<br />
MAISEMA, PUUSTO OIK., TIE KULKEE ETUALALTA HORISONTTIIN VA-<br />
SEMMALLE. PILVET TÄYTTÄVÄT SUURIMMAN OSAN KANKAASTA. 34<br />
X 44 CM, AKVARELLI + GUASSI PAHVILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS<br />
1931 (SIN.GUASSI). PROV.: SYLVI JA MARTIN AHLNÄS, JYVÄSKY-<br />
LÄ. AB 943. AB 7:0056.<br />
811. Auringonpaiste, syksyinen maisema, 1931. Ylhäältä<br />
nähty näkymä kattojen yli. Ilta-aurinko paistaa vasemmalta<br />
kullaten lehtipuita, taustalla violetti alue ja auringonlaskua.<br />
34,5 x 34 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931<br />
(t.rusk.ö-väri). Takana: “23/12 1931” (lyijyk.). Prov.: Opettaja<br />
Erkki Lehtiö, Säynätsalo. AB 1029. AB 7:0057.<br />
812. Laiva yössä, 1931. Tumma työ, keskellä valaistu laiva,<br />
jonka valot heijastuvat veteen. 36 x 41 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. C.B. 1931 (raaputettu). AB 5. AB 7:0058.<br />
813. “Kumpulan halli”, 1931. Oik. pöytäryhmä, pöydällä<br />
punainen liina ja punaisia kukkia maljakossa, pieniruutuinen<br />
ikkuna oik., taustalla leveä oviaukko. 38 x 56,5 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 (must.ö-väri). Prov.: Hilja Ollilainen,<br />
Jyväskylä. AB 491. AB 7:0059.<br />
814. Kumpulan pääportaat iltavalaistuksessa, 1931. Yötausta,<br />
pyöreä porrashalli sisältä valaistu, valo osuu myös ulkokaiteelle.<br />
Alaportaalla lapsi, joka tavoittelee kissaa maassa. 65<br />
219
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
805.<br />
220
Teosluettelo<br />
x 54 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Kumpula 1931 (must.ö-väri).<br />
Prov.: Vilho Siukonen saanut lahjana kuorolaisilta Jyväskylässä.<br />
AB 644. AB 7:0060.<br />
815. Saunassa, 1931. Punapukuinen nainen saunassa, kaksi<br />
saavia oik. vas. penkillä kori. Valonsäteet ikkunasta vasemmalta<br />
pyykkikopan läpi saunaan. 46 x 38 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 Kumpula (pun.tussi). Prov.: Apteekkari<br />
Lorentz Spolander, Jyväskylä. AB 398. AB 7:0061.<br />
816. “Saunassa”, kylpijä, 1931. Sivukuva naishahmosta kyykistyneenä<br />
vas. päin, pesee toista jalkaansa saavissa. 38,2 x 32,5<br />
cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri); “1931”<br />
kaiverrettu väriin. Prov.: Taiteilija Jussi Mäntynen, Helsinki;<br />
myyty Hagelstamilla 25.3.2004. AB 1358. AB 7:0062.<br />
817. Savusauna, 1931. Kovalan saunasta. Ilmeisesti kopio<br />
vuoden 1928 alkuperäisestä työstä. Pimeä tila, taustalla avoin<br />
ovi, vas. ikkuna, oik. portaat lauteille, lattialla saaveja ja pata.<br />
38 x 46 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 (väriin<br />
kirjoitettu). Prov:. Hellin Jokiranta, Hämeenlinna. AB 646.<br />
AB 7:0063.<br />
818. Saunassa, nainen istuu rahilla, 1931. Ehkä Kovalan saunasta.<br />
Oik. nainen jolla siniraidallinen hame istuu vasemmalle<br />
pataan päin. Padan alla tuli, oik. pieni ikkuna. 36,5 x<br />
46 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 (kellert.öväri).<br />
Prov.: Maist. Salme Setälä, Helsinki; myyty Hagelstamilla<br />
20.5.2006. AB 497. AB 7:0064.<br />
819. Maiju Ollilaisen ateljee, 1931. Huone iltavalaistuksessa.<br />
Taustalla pyörökaarinen ikkuna, jonka edessä lampun valossa<br />
nainen pöydän ääressä. Huoneessa jalkalamppu, sänky<br />
ja musta koira lattialla. 54 x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1931 (must.ö-väri). Prov.: Farmaseutti Maiju Ollilainen, Jyväskylä;<br />
nyk.om. Keski-Suomen museo, Jyväskylä. AB 1003.<br />
AB 7:0065.<br />
820. Sisäkuva Kottilasta, Konkolan kartano, Jämsä, 1931.<br />
Keskellä pyöreä pöytä, jolla valkea liina, oik. sohva jossa kirjava<br />
päällinen, taustalla iso peili ja ikkuna. 45 x 45 cm, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 (must.ö-väri). Prov.: Taneli Konkola,<br />
Jämsä. AB 501. AB 7:0066.<br />
821. Kottilan alahalli, Konkolan kartano, Jämsä, 1931. Pitkä<br />
käytävä, jossa kaksi käytävämattoa etualalta kuvatilan sisään,<br />
pyörökaarisia oviaukkoja, uuni ja nojatuolit oik. seinustalla.<br />
Lattia neliökuvioinen. 54 x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1931 (punarusk.ö-väri). Prov.: Taneli Konkola, Jämsä.<br />
AB 719. AB 7:0067.<br />
822. Kottilan ylähalli, Jämsä, 1931. Porrasaskelmat lähtevät<br />
vasemmasta alakulmasta alas. Kaiteen varjo vas. seinällä. Taustalla<br />
pyörökaarinen oviaukko josta näkyy toiseen huonetilaan.<br />
45 x 45 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 (pun.ö-väri).<br />
Prov.: Apteekkari Eugen Mansnerus, Jyväskylä. AB 1033. <br />
AB 7:0068.<br />
823. Kottilan ylähalli, Jämsä, 1931. Pyörökaarinen oviaukko<br />
keskellä, oviaukon vas. puolella kaappi ja tuoli. Oviaukosta<br />
näkyy kuistintapaiseen tilaan. 65 x 54 cm, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 (vaalea ö-väri). Prov.: Taneli Konkola, Jämsä,<br />
ostanut taiteilijalta. AB 718. AB 7:0069.<br />
824. NÄKYMÄ ÄIJÄLÄNJOEN YLI KUOKKALAN PELLOILLE, 1931.<br />
MAALATTU KUMPULAN PUUTARHAN YLÄTASANTEELTA. ETUALAL-<br />
TA VASEMMALTA LÄHTEE KUOKKALAN V. 1930 RAKENNETTU SIL-<br />
TA OIKEALLE. ETUALALLA RANTAPENGERTÄ, JOSSA PUIDEN SILUE-<br />
TIT JOKEA VASTEN. VAS. ETUALALLA TUULIVOIMALLA KÄYVÄ VESI-<br />
PUMPPU. 38 X 37 CM, AKV., SIGN. O.A. CARLBENGTS 1931 (AKV.<br />
). TAKANA: “HYVÄÄ JOULUA 1931. CARLBENGTS (OSKARI<br />
VAINIOLLE)”(LYIJYK.). PROV.: OSKARI VAINIO, JYVÄSKYLÄ; BU-<br />
KOWSKI, 2005. AB 1464. AB LIS:ÄIJÄLÄ1464.<br />
825. ILTANÄKYMÄ KUOKKALASTA JYVÄSKYLÄÄN, 1931. PÄÄOSIN<br />
SINISELLÄ MAALATTU RANTANÄKYMÄ, EDESSÄ OIK. RAKENNUS JONKA<br />
IKKUNASTA NÄKYY VALOA. VASTARANNAN VALOT TUIKKIVAT. 33,5<br />
X 40,5 CM, AKV. PARIISINPAPERILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS 1931<br />
KUMPULA (SIN.GUASSI). PROV.: SAARNAAJA EELI JOKINEN. AB<br />
906. AB LIS2:31 906.<br />
826. Kuokkalan silta, Jyväskylä,1931. Edessä nurmikkopengertä,<br />
vas. edessä vesipumppu, oik. keltalehtinen puu, taustalla silta.<br />
51 x 38 cm, akv. paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 (must.akv.<br />
). Prov.: Talousneuvos A.V. Mäkinen, Jyväskylä. AB 673. <br />
AB lis2:00 673.<br />
827. SISÄKUVA LOUHELASTA (HEIKKI OLLILAISEN HUVILA), 1931.<br />
KESK. PÖYTÄ JOLLA VAALEA LIINA, TAUSTALLA PIMEÄÄN AUKAISTU<br />
IKKUNA, PÖYDÄN ÄÄRESSÄ VAS. KEINUTUOLI, OIK. TUOLI. 34 X 41<br />
CM, AKV. PAHVILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS 1931 LOUHELA<br />
(RUSK.HARM.VESIV.). PROV.: TRI VESA OLLILAINEN, ROVANIEMI.<br />
AB 954. AB AKV:310954.<br />
828. VENE RANNASSA, 1931. 34 X 41 CM, AKV. PAPERILLE, SIGN.<br />
O.A. CARLBENGTS 1931 (SIN.MUST.Ö-VÄRI). PROV.: HAMMASLÄÄK.<br />
HELGE MANSNERUS, JYVÄSKYLÄ; MYYTY HUUTOKAUPASSA. AB 964.<br />
AB AKV:310964.<br />
829. TOURUJOEN PYYKKITUPA, 1931. MATALA RAKENNUS JOEN<br />
RANNASSA. AVONAISESTA OVESTA NÄKYY IHMISHAHMO SISÄLLÄ.<br />
TALON TAKANA PARI KOIVUA. 38,5 X 51,5 CM, AKV. PARIISINPAPE-<br />
RILLE, SIGN. V.A. CARLBENGTS 1931 (HARM.RUSK.VESIV.). PROV.:<br />
EKONOMI OLLI FREDRIKSSON, JYVÄSKYLÄ. AB 1009. AB<br />
AKV:3101009.<br />
830. SAUNASSA, 1931. MALLINA ERIKA BENGTS KUMPULASSA.<br />
NAINEN PIMEÄSSÄ SAUNASSA PESEE PYYKKIÄ KUMARTUNEENA OIKE-<br />
ALLE POISPÄIN. IKKUNA VAS. 44 X 34 CM, AKV., SIGN. O.A. CARL-<br />
BENGTS 1931 (MUST. KYNÄ). PROV.: HILKKA PERNU; MAIST. SAL-<br />
ME SETÄLÄ, HELSINKI. AB 496. AB AKV:310496.<br />
831. SAUNASSA, 1931. NAINEN ISTUU OIK. PESUSOIKON ÄÄRESSÄ<br />
PESTEN JALKAANSA, TAUSTALLA USEITA NAISIA. 47 X 38,5 CM, AKV.<br />
PAPERILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS 1931~ (MUST.VÄRI). PROV.:<br />
TRI A. NYYSSÖNEN, JYVÄSKYLÄ. AB 660. AB AKV:310660.<br />
832. ERIKA BENGTS ISTUU SOHVALLA, 1931. PUNAPEITTEINEN SÄN-<br />
KY JOLLA PYÖREÄ TYYNY EDESSÄ; NAINEN KÄÄNTYNEENÄ OIKEALLE.<br />
41 X 33,5 CM, AKV. PAHVILLE, SIGN. V.A. CARLBENGTS (HARM.AKV.).<br />
TAKANA: RAKENNUSHAHMOTELMIA LYIJYKYNÄLLÄ. AB 145. AB.<br />
833. Yön kuningatar kukkii, 1931. 31 x 21 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 (kelt.ö-väri). AB 281. AB 7:0070.<br />
221<br />
816.
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
834. “Yön kuningatar”, kaksi kukkivaa kukkaa, 1931. 35,5<br />
x 25 cm, öljy vanerille, o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 (must.harm.öväri).<br />
Takana: “8000” (lyijyk.; ei CB:n käsialaa). Prov.: Tri<br />
Otso Vasari, Kinkomaa. AB 1017. AB 7:0071.<br />
835. Punainen kaktus kukkii, 1931. Näkymä ikkunasta ulos<br />
oikealla. Ikkunalaudalla näkyy violettikukkainen kasvi. 34 x<br />
41 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 (raaputettu<br />
väriin). Prov.: Toivo ja Anna Anjala, Kivijärvi. AB 380. <br />
AB 7:0072.<br />
836. Punainen kaktus kukkii ruukussa ikkunalaudalla, 1931.<br />
Vieressä oik. puolella toinen kaktus ruukussa. 35 x 41 cm,<br />
öljy mahongille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 (väriin kirjoitettu).<br />
Prov.: apt. E. Mansnerus, Jyväskylä. AB 917. AB<br />
7:0073.<br />
837. KUKKIA PÖYDÄLLÄ, 1931. PUNAISIA KUKKIA MALJAKOSSA,<br />
AVONAISESTA OVESTA NÄKYY TAKKAA. 33,3 X 41,5 CM, AKV. PAH-<br />
VILLE, SIGN. V.A. CARLBENGTS XIV.VII.MCMXXXI LOUHELA<br />
(MUST.VÄRI). PROV: MAALAUS ON 30-VUOTISHÄÄLAHJA HILJA JA<br />
HEIKKI OLLILAISELLE. MAALATTU AITTOKALLION LOUHELASSA;<br />
OLLILAISTEN HUVILAN ALAKERRAN SALISSA. OM. HILJA JA HEIK-<br />
KI OLLILAINEN, JYVÄSKYLÄ. AB 1437. AB LIS:1437.<br />
838. ERIKA BENGTS ISTUU KORITUOLISSA LUKIEN, (1931). KO-<br />
RITUOLIN YLÄOSA NÄKYVISSÄ, NAINEN PROFIILISSA OIKEALLE, VIE-<br />
RESSÄ PUNALIINAINEN PÖYTÄ. 35,5 X 50,5 CM, AKV. PAHVILLE, EI<br />
SIGN. AB 146. AB AKV:310146.<br />
839. RANTANÄKYMÄ, VENEITÄ RANNASSA, (1931). SOUTUVENEITÄ<br />
KIINNITETTYNÄ AURINKOISELLE HIEKKARANNALLE. HORISONTTI<br />
HYVIN KAUKANA. 24,5 X 42,5 CM, AKV. PAPERILLE, SIGN. O.A.<br />
ONNITTELUNA ISOÄIDILLE ÄITIENPÄIVÄNÄ 19 1 -31 ERICA LII-<br />
SA EERO CARLBENGTS JA TOIVO (RUSKEHT. AKV./TUSSI). PROV.:<br />
TOIVO MÄKINEN, JYVÄSKYLÄ. AB 112. AB AKV:310112.<br />
840. Sylvi Ahlnäsin muotokuva, (1931?). Tummatukkainen,<br />
sinipukuinen nuori nainen nojaa kuvaan päin, käsi tuolin selustalla.<br />
Taustalla huoneinteriööriä. 64,5 x 48 cm, pastelli paperille<br />
joka pahvilla, sign. v.a. <strong>Carl</strong>B....3 Jyväs...lä (kelt.liitu).<br />
Prov.: Sylvi Ahlnäs, Porvoo; nyk. Etelä-Amerikassa. AB 620. <br />
AB past2:053.<br />
1932<br />
841. Tourujoen silta, 1932. Syksyinen näkymä joelle. Edessä<br />
väärärunkoinen puu. 30 x 40,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (väriin kirjoitettu). Prov.: Kauppias August<br />
ja Selma Tupala, Jyväskylä. AB 757. AB 7:0074.<br />
842. Lapinkankaan savutupa, Kangasniemi, (1932). Taloryhmä<br />
mäellä, tie vasemmalta vie mäelle, harmaiden rakennusten<br />
väliin. Tien vas. puolella puu. Oik. reunassa mänty, jonka<br />
juurella kaivo ja matala rakennus. Hevosen hahmo tiellä.<br />
Tien oikea puolta näkyy enemmän kuin seuraavassa teoksessa.<br />
Värisävyltään tummanvihreä. 54 x 65 cm, ei sign. AB 25.<br />
AB 7:0075.<br />
843. “Lapinkankaan savupirtti”, taloryhmä mäellä, 1932.<br />
Tehty edellisen teoksen pohjalta, vaaleampi versio. Etualalta<br />
lähtee tie, sen vieressä vas. puu, jonka takana harmaita rakennuksia.<br />
Oik. reunassa mänty, jonka juurella kaivo. Ei hevosta.<br />
64 x 74 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Lapinkangas Kangasniemi<br />
1932 (rusk.ö-väri). Takana: “1000” (pun.kynä). Näytt.<br />
Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”. Prov.: Toim.joht.<br />
Antero Avela, Gummerus <strong>Oy</strong>. AB 583. AB 7:0076.<br />
844. Kukkiva omenapuu, 1932. Maisema Kristiinasta, pihamaa,<br />
puun takana aita, vene ja koulurakennus. 50 x 45 cm,<br />
sign. v.a. C<strong>Bengts</strong> 12.6.-32 (väriin kirjoitettu, viimeinen<br />
numero epäselvä). Prov.: Matilda Lavila, Ala-Reinikka, Hakojärvi.<br />
AB 1223. AB 7:0077.<br />
845. Maisema Tourujoelta, 1932. Etualalla joki horisontaalisesti<br />
kuvattuna, vastarannalla kävelee ihmisiä. Taustalla Tourulan<br />
kaupunginosaa. 48 x 40 cm, öljy pahville tai vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (väriin kirjoitettu). Näytt. Saarijärven<br />
museo 2000 “Villejä seutuja...”. Prov.: Pastori Eeli<br />
Jokinen, Jyväskylä, sai alun perin vuoden 1925 arpajaisista<br />
taulun nro 132 “Nainen”, mutta vaihtoi sen tähän. AB 905.<br />
AB 7:0078.<br />
846. Kesäinen näkymä Äijälänjoelle, 1932. Joki kuvattu<br />
Kuokkalaan päin, taulussa diagonaalisesti. Eturannalla pihlaja<br />
kukassa, vastarannalla punainen venevaja laitureineen.<br />
28,5 x 21 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932<br />
(rusk.ö-väri). Näytt. Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”.<br />
Prov.: Toim.joht. Antero Avela, Gummerus <strong>Oy</strong>. AB 588.<br />
AB 7:0079.<br />
847. Syklaamin kukkia, 1932. 35,5 x 31,5 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (väriin kirjoitettu). Prov.: Anna Niemi, Vihtavuori.<br />
AB 1034. AB 7:0080.<br />
848. Sisäkuva Kumpulan ylähallista, 1932. Iltakuva lampun<br />
valossa. Pieniruutuinen ikkuna vas., sen edessä pöytä, jolla<br />
kukkaruukussa punainen kukka, ruskea pöytäliina. Oik. korituoli,<br />
vas. kaksi tuolia. 54 x 66 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
Kumpula 1932 (ö-väri). Prov.: Toivo ja Anna Anjala. AB 381.<br />
AB 7:0081.<br />
849. “Juhlakukka pöydällä”, 1932. Lähikuva edellisestä; keskiössä<br />
korituoli ja pöydän reunalla sanomalehti joihin valo<br />
osuu voimakkaasti. Pöydällä ruukku punaisine kukkineen.<br />
Edessä räsymattoa. 50,5 x 45 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932<br />
(väriin kaiverrettu + ö-väri). Prov.: kauppias Jalmari Santala,<br />
Jyväskylä. AB 481. AB 7:0082.<br />
850. Erika <strong>Bengts</strong> korituolissa, 1932. Sama aihe kuin edellä,<br />
mutta keskittyy nyt mukana olevaan naishenkilöön, jolla<br />
hartioilla punainen shaali, lukee lehteä. Pöydällä lasimaljakossa<br />
valkoisia kukkia, joihin valo osuu. 50 x 45 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Kumpula 29 XI 32 (musta väri). AB 96. <br />
AB 7:0083.<br />
851. Kumpulan olohuoneessa, 1932. Kolme henkilöä istuu<br />
hämärässä huoneessa käsityötä tekemässä ja lukemassa lampu<br />
valossa. Korituolissa oik. Erika <strong>Bengts</strong>, vas. rva Liida Helén,<br />
takana kotiapulainen Berta Lintulahti . 65 x 81,5 cm, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (kelt.ö-väri). Takana: (kiilakehyksessä)<br />
“14” (lyijyk.). Prov.: Apteekkari Yrjö Karpio, Jyväskylä. AB<br />
1401. AB 7:0084.<br />
222
Teosluettelo<br />
852. Iltahetki Kumpulan olohuoneessa, 1932. Kaksi istuvaa<br />
naista tarkastelee ompelusta lampun valossa. Vas. Tyyne Rauhaniemi<br />
Kuokkalasta (tai Astrid Gartz), oik. kotiapulainen<br />
Berta Lintulahti. 35,5 x 45 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Kumpula<br />
1932 (väriin kirjoitettu). AB 270. AB 7:0085.<br />
858. Sisäkuva Kumpulasta, tyttö iltapuhteella, 1932. Tyttö<br />
(mallina Berta Lintulahti) istuu hämärässä huoneessa tuolilla<br />
arkun ääressä pujottamassa lankaa neulansilmään. Kynttilä arkun<br />
päällä, taustalla kulmakaappi ja punainen kaappikello. 65<br />
x 54 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (väriin kirjoitettu). Prov.:<br />
Tri Vihtori Saloheimo, Jyväskylä. AB 994. AB 7:0091.<br />
852.<br />
853. Sisäkuva Kumpulan olohuoneesta, 1932. Sama tila kuin<br />
edellisissä. Samat henkilöt kuin teoksessa nro 851 (AB 1401).<br />
Kaksi naista istuu vastakkain tuoleissa, takana kolmas nainen.<br />
Naiset tekevät käsitöitä lampun valossa. Edessä räsymatot<br />
ristikkäin. 82 x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932. Näytt.<br />
Jyväskylä Alvar Aalto -museo 1976; Saarijärven museo 2000<br />
“Villejä seutuja...”. Prov.: Kirkkoherra A. E. Jokipii, Jyväskylä.<br />
AB 433. AB 7:0086.<br />
854. Kumpulan pöydän ääressä, 1932. Kaksi naista pöydän<br />
ääressä, Etummainen istuu (Liida Helén) lukemassa, takimmainen<br />
(Berta Lintulahti) seisoo. 81,5 x 65 cm, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (rusk.harm.ö-väri). Prov.: Apteekkari V.<br />
Hjelt, Jyväskylä. AB 1296. AB 7:0087.<br />
855. Istuva mies, 1932. Rakennusmestari A. E. Henriksson.<br />
Maalattu Kumpulan ylähallissa. Mies istuu korituolissa puolittain<br />
selin lampun valossa sanomalehteä lukien. Pään yläpuolella<br />
punainen lampunvarjostin. 81,5 x 65 cm, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (valk.ö-väri). Malli oli jonkin aikaa <strong>Bengts</strong>eillä<br />
tilapäismajoituksessa. Prov.: Lääkintäneuvos Artturi<br />
Nyyssönen lahjoitti taulun Jyväskylän Klubille. AB 1000. <br />
AB 7:0088.<br />
856. Sisäkuva Kumpulasta, 1932. Nainen kumartuu nurkkakaapin<br />
alahyllylle hämärässä huoneessa kynttilä kädessä.<br />
Taustalla punainen kaappikello. 51 x 45 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1932 (kirjoitettu väriin). Prov.: Signe Fredriksson,<br />
Jyväskylä. AB 914. AB 7:0089.<br />
857. “Tyttö ja kynttilä” / Berta nurkkakaapillla (mallina Berta<br />
Lintulahti), 1932. Sama aihe kuin teoksessa nro 856 (AB<br />
914), mutta tyttö seisoo kaapin edessä. Vihertävä tausta, tytöllä<br />
punainen puku. 64,5 x 54 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
Kumpula 1932. Näytt. Jyväskylä Alvar Aalto -museo 1976;<br />
Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”. Prov.: Raffu Jurvelius,<br />
Vaasa. AB 370. AB 7:0090.<br />
859. Huone Kumpulasta (Liisa <strong>Bengts</strong>in huone), 1932. Hämärä<br />
huone, lamppu pöydällä ikkunan ääressä taustalla, vas.<br />
sänky, oik. arkku. 54 x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932<br />
(must.ö-väri). Prov.: Apteekkari Mansnerus, Jyväskylä. AB<br />
571. AB 7:0092.<br />
860. Berta Lintulahti ovenpielessä, 1932. Selin oleva nainen<br />
nojaa kädellään ovenpieleen. Ovi aukeaa kuvasyvyyteen päin,<br />
aukosta tulvii valoa. 50 x 35,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932<br />
(sin.harm.ö-väri). Takana: “<strong>Bengts</strong>eiltä häälahjana Uusilletuville<br />
15/1 –1933”. Prov.: Ilmari ja Irja Uusitupa, Jyväskylä.<br />
AB 1196. AB 7:0093.<br />
861. Maiju Ollilaisen ateljee, 1932. Pieni pöytä keskellä, jossa<br />
kaksi kynttilää. Niiden välissä kukkamaljakko, seinällä krusifiksi<br />
ja pieniä tauluja. Kynttilöiden valot muodostavat suuren<br />
pyöreän valopiirin. Takana oik. pyörökaarista ikkunaa.<br />
38 x 44 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> XXX – IX –<br />
MCMXXXII Jyväskylä (väriin kirjoitettu). Maalattu Seppo<br />
Halosen Urkutehtaalla Rantakadun ja Väinönkadun kulmauksessa<br />
Jyväskylässä. Prov.: Farmaseutti Maiju Ollilainen, Jyväskylä,<br />
Vanha Apteekki. AB 953. AB 7:0094.<br />
862. Jyväskylän Vanha Pappila puutarhan puolelta, (1932).<br />
Edessä puutarhaviljelystä, taustalla keltainen punakattoinen<br />
talo. 54 x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.rusk.ö-väri). Taulun<br />
tilannut Jyväskylän kaupunkiseurakunta lahjaksi kirkkoherra<br />
Hjalmar Paunulle. Lahjoitettu 2.8.1932. Prov.: Hj. Paunun<br />
perikunta, Jyväskylä. AB 770. AB 7:0095.<br />
863. Jyväskylän Vanhan Pappilan salista, 1932. Pöydällä vaalea<br />
liina, sen ääressä jugend-tyyliset tuolit ja kattolamppu. Oviaukossa<br />
taustalla palmu, kirjahylly seinustalla oven oik. puolella,<br />
vas.puolella kellertävä uuni. 54 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1932 (must.rusk.ö-väri). Taulun tilannut Jyväskylän<br />
kaupunkiseurakunta lahjaksi kirkkoherra Hjalmar Paunulle.<br />
Prov.: Hj. Paunun perikunta, Jyväskylä. Lahjoitettu 2.8.1932.<br />
AB 769. AB 7:0096.<br />
864. Sisäkuva Åhmannien kodista Jyväskylässä, 1932. Talo<br />
oli entisen Maakunta-ravintolan tontilla, pihan puolella. Käytävänomainen<br />
huonetila. Kaksi räsymattoa kulkee kuvasyvyyteen,<br />
taustalla ihmishahmo (Heikki Åhman) lukemassa<br />
pöydän ääressä, vas. puusohva, oik. uunia. 50,5 x 66 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (must.ö-väri). Prov.: Heikki Åhman,<br />
Jyväskylä. AB 752. AB 7:0097.<br />
865. Sisäkuva Dahlströmin kodista Kuokkalasta, 1932. Kaksoisovet<br />
aukeavat huoneeseen, josta näkyy sohva ja naishenkilö<br />
pöydän ääressä. 65 x 54 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932<br />
(must.ö-väri). Prov.: Kukkakauppias Rurik Dahlström, Jyväskylä.<br />
AB 1012. AB 7:0098.<br />
866. Saunassa, (1932). Kolme naista kylpemässä saunassa;<br />
kaksi lauteilla, kolmas edessä ottamassa vettä saavista ämpä-<br />
223<br />
860.
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
rillä. 41 x35 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kaiverrettu).<br />
Takana: “<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932”. Prov.: Toivo Kosunen, Jyväskylä.<br />
AB 536. AB 7:0099.<br />
867. Sauna, öljylamppu ikkunalla, 1932. Pimeä työ, vain<br />
öljylampun valo. 45 x 45 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932<br />
(pun.ö-väri). Prov.: Ilmari Fredriksson, Jyväskylä. AB 1016.<br />
AB 7:0100.<br />
868. Karin <strong>Bengts</strong> lukee takan ääressä, 1932. Räsymatto kulkee<br />
diagonaalina edestä vasemmalle. Oik. ruskea piironki. 38<br />
x 46,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. “Till lilla Karin av farbror<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 –”. AB 407. AB 8:0002.<br />
869. Sisäkuva apteekkari Forssellilta Puistokatu 21, Jyväskylä,<br />
1932. Kaksoisovet aukeavat hämärämmästä huoneesta<br />
valoisampaan. Taustan huoneessa punainen jalkalamppu, etuhuoneessa<br />
pieni pyöreä pöytä vas. 65 x 50,5 cm, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (väriin raaputettu). Prov.: Jyväskylän Uuden<br />
Apteekin apteekkari Forssell; nyk.om. (1981-) Keski-<br />
Suomen museo, Jyväskylä. AB 555. AB 8:0003.<br />
870. Lapinkankaan savupirtti, 1932. Etualalla vas. suuri takkauuni,<br />
jossa tuli. Uunin edessä rahi, takana pieni ikkuna.<br />
45 x 50,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932, Lapinkangas<br />
(must.ö-väri). Näytt. Saarijärven museo 2000 “Villejä seutuja...”.<br />
Prov.: Talousneuvos Elias Jokinen, Jyväskylä. AB 396.<br />
AB 8:0004.<br />
871. Lapinkankaan savupirtti, (1932). Sama näkymä kuin<br />
nrossa 870 (AB 396), mutta pimeässä. Taustalla mies tupakoi.<br />
65 x 82 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Lapinkangas Kangasniemi<br />
(must.ö-väri). Takana: “<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Lapinkangas torpa<br />
Kangasniemi 1932” (muste, CB:n käsialaa). Näytt. Saarijärven<br />
museo 2000 “Villejä seutuja...”. Prov.: Faktori Vilho Matilainen,<br />
Jyväskylä; Mäki-Matin johtaja Kalle Järvinen, Jyväskylä.<br />
AB 782. AB 8:0005.<br />
872. Lapinkankaan savupirtti, 1932. Pimeä pirtti, lakeisesta<br />
ja pienestä ikkunasta tulevat valojuovat sisälle. Lattialla seisomassa<br />
mies. Väkeä istuu sivupenkillä pimeässä. 65 x 81 cm,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Kangasniemi 1932 (must.ö-väri). Prov.:<br />
Toim.joht. Aarne Koski, Jyväskylä. AB 1355. AB 8:0006.<br />
873. Lapinkankaan savupirtti, 1932. Hämärä pirtti, vain<br />
pärepihdissä valoa, ei ihmisiä. 45,3 x 50,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> Lapinkangas Kangasniemi 1932 (väriin kirj.). Onni<br />
Valkeinen, Ähtäri. AB 1361. AB 8:0007.<br />
874. Lapinkankaan savupirtti, Kangasniemi, 1932. Neljä ihmishahmoa,<br />
taustalla uuni, jonka vieressä sänky, oik. takana<br />
pieni ikkuna, oikealla näkymättömissä olevasta ikkunasta tulee<br />
auringon valokiila lattialle. 45 x 45 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1932 (väriin kirj.). Takana: “Lapinkankaan savupirtti Kangasniemi<br />
1932 <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>” (muste). Prov.: Proviisori Helmer<br />
Maraste, Jyväskylä. AB 1228. AB 8:0008.<br />
875. Tupa, savupirtti, 1932. Sama tupa kuin edellisessä, mutta<br />
ilta. Ainoa henkilö on uunin vieressä sängyssä makaava henkilö,<br />
ilmeisesti lapsi. Pienestä ikkunasta oik. ei tule valoa. 45,5<br />
x 45,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (pun.rusk.ö-väri). Prov.:<br />
Jyväskylän tyttökoulun lehtori, vararehtori Alma Tenhunen.<br />
AB 1366. AB 8:0009.<br />
876. Nainen tulen ääressä, Lapinkangas, (1932). Pimeä tupa,<br />
keskellä uuni, tulen ääressä seisoo naishahmo (rva Anna Pohjanmies<br />
mallina), hänestä oik. mieshahmo sängyn vieressä.<br />
CB maalasi koko yön väen nukkuessa lattialla oljilla. 57 x<br />
75,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.maali). Maalauksen korkeus<br />
ollut alunperin n. 6 cm enemmän ja lev. n. 4 cm enemmän.<br />
Takana: “<strong>Bengts</strong> Rauh...(Rauhaniemi?). Prov.: Apteekkari<br />
Allan Forssell. AB 516. AB 8:0010.<br />
877. Savupirtissä, taustalla kolme ihmishahmoa, 1932. Sama<br />
pirtti kuin edellisissä. Etualalla vas. uuninnurkka ja palli,<br />
mieshahmo seisoo selin keskellä lattiaa, hänen takanaan kaksi<br />
istuvaa hahmoa, pienestä ikkunasta heijastuu hahmoihin<br />
valoa. 65 x 54 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (must.ö-väri).<br />
Prov.: Apteekkari Gösta Molander, Jyväskylä, osti taiteilijalta.<br />
AB 635. AB 8:0011.<br />
878. Anni <strong>Bengts</strong> (o.s. Ollilainen) Pottilan savupirtissä, 1932.<br />
Vas. naishahmo uunin ääressä, toinen käsi pitää padan sangasta,<br />
toisessa pärevalo. 46 x 35 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932<br />
(väriin kirj.). Teos on kopio nrosta 879 (AB 218). Prov.: Pankinjohtaja<br />
Ensio Rostedt osti taulun CB:ltä ja myi kiinteistöneuvos<br />
K.B. Lindbergille, Jyväskylä. AB 402. AB 8:0012.<br />
879. Pottilan savupirtissä, Anni <strong>Bengts</strong> (o.s. Ollilainen) savupirtin<br />
tulisijan äärellä, 1932. Sama aihe kuin edellisessä;<br />
naishahmo enemmän kumartunena kuin siinä. Hieman tummempi<br />
versio. 43 x 35,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932. Teoksesta<br />
on kopio nro 878 (AB 402). Prov.: Heikki ja Hilja Ollilainen,<br />
Jyväskylä. AB 218. AB 8:0013.<br />
880. Lapinkankaan savupirtissä, pärevalo (Kangasniemi),<br />
1932. Kaksi henkilöhahmoa seisoo uunin ääressä päreen valossa,<br />
vas. nainen, oik. mies. Naishahmon mallina rva Anna<br />
Pohjanmies. 69 x 54,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1932 (väriin kirj.). Takana: hahmotelma Pohjolan tuvasta (lyijyk.).<br />
Prov.: Opettaja Saima Puttonen, Jyväskylä. AB 824. <br />
AB 8:0014.<br />
881. Savupirtti sisältä (ehkä Lapinkangas), 1932. Uunin hahmo<br />
oik. Taustalla oviaukko josta häämöttää valoa. 45 x 35<br />
cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (valk.väri). Prov.: Toim.joht.<br />
Antero Avela, Gummerus <strong>Oy</strong>. AB 584. AB 8:0015.<br />
882. Savupirtin eteinen, 1932. Etualalla paksut lattialankut,<br />
vas. kallellaan oleva pesusoikko ja saavi. Avoinna olevasta<br />
ovesta näkyy savupirttiin, jossa henkilöhahmo päreen kanssa<br />
tutkii pataa uunin ääressä. 50 x 45 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1932 (rusk.ö-väri). Prov.: Suojeluskuntapäällikkö Kalervo<br />
Tamminen, Jyväskylä. AB 1184. AB 8:0016.<br />
883. Sisäkuva tuvasta. Savupirtti (Pottila), 1932. Kaksi naishenkilöä<br />
pöydän ääressä lukee lukee ikkunasta tulevassa valossa.<br />
Henkilöiden malleina Erika <strong>Bengts</strong> ja rva Anna Pohjanmies.<br />
Teos jäänyt keskeneräiseksi. 50 x 46 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (väriin kirj.). Prov.: Farmaseutti Maiju Ollilainen,<br />
Jyväskylä. AB 952. AB 8:0017.<br />
884. Savupirtin takka, 1932. Pimeä sisätila, oik. takassa palaa<br />
tuli, takan rautatanko tulen edessä, vas. suljettu ovi. 38 x<br />
224
Teosluettelo<br />
46 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (väriin raaputettu)<br />
Prov.: Konttoristi Eero Aarnio, Jyväskylä. AB 1342.<br />
AB 8:0018.<br />
885. Savupirtti, pärevalo (Lapinkangas), 1932. Suuri leivinuuni,<br />
johon kiinnitetty pärevalo. Uunin suulla ilm. leipäjuustoja,<br />
vas. pata. 38 x 46 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1932 (väriin kirj.). Näytt. Saarijärven museo 2000<br />
“Villejä seutuja...”. Prov.: Kansakouluntarkastaja Väinö Valorinta,<br />
Jyväskylä. CB oli tullut kotiin myymään; Valorinnat<br />
ostivat kaksi taulua: tämän lisäksi nron 906 (AB 721). AB<br />
722. AB 8:0019.<br />
886. “Valon kantaja” / “Kynttilätyttö”. Maalattu ehkä 1932.<br />
Pieni punapukuinen tyttö kapeassa portaikossa kynttilä käsissään;<br />
oik. näkyy osa toista ihmishahmoa. Aihe joulunvietosta<br />
eräässä keskisuomalaisessa maalaistalossa; talon nuori<br />
tytär oli tullut ullakkohuoneestaan kynttilä kädessään toivottamaan<br />
vieraalle hyvää yötä. “Hän näytti aivan joulun enkeliltä”,<br />
kertoi CB (Forssan Lehti 25.12.1983). 43 x 22,5 cm,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). Takana: “Elsalle ja Akselille<br />
19 22/8 -32 Tyyne ja Janne, Erika ja <strong>Carl</strong>, Elli ja Olivia.”<br />
Prov.: Kirjailija Elsa Heporauta, Helsinki. AB 464. <br />
AB vl-mat3:0035.<br />
887. SOUTAJA PÄIJÄNTEELLÄ (TAI LEPPÄVEDELTÄ), 1932. 32 X 43,5<br />
CM, AKV. PAPERILLE, SIGN. V.A. CARLBENGTS 1932 (LYIJYK.). PROV.:<br />
LYYLI SPOLANDER, JYVÄSKYLÄ. AB 399. AB AKV:320399.<br />
888. Iltahetki Kumpulassa, 1932. Kaksi askartelevaa naishenkilöä<br />
istuu kumartuneena toisiaan kohti. Lampun valo osuu<br />
takimmaiseen, etummainen varjossa. 37 x 44,5 cm, akv. + guassi<br />
paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (tumm.must.akv.). Prov.:<br />
Opettaja Saima Puttonen, Jyväskylä; varatuom. Veikko Hyytiäinen,<br />
Jyväskylä. AB 1019. AB akv:321019.<br />
889. PERHE-ELÄMÄÄ, AKVARELLIHARJOITELMA, 1932. NAINEN IS-<br />
TUU KÄSITYÖTÄ TEHDEN, POLVELLAAN PIENI LAPSI (MALLEINA AILI<br />
OITTINEN JA SOINI KANTANEN), VIERESSÄ LUKEVA TYTTÖ (MALLINA<br />
MARJATTA OITTINEN); VAS. PYSTYUUNIN LUUKUT AUKI, OIK. POR-<br />
TAAT YLÄKERTAAN. PROV.: TEHTY TILAUSTYÖNÄ HAMMASLÄÄK. NII-<br />
LO OITTISELLE KULTALASSA, PÄIJÄNTEEN HUVILASSA. 37 X 51 CM,<br />
AKV. PAPERILLE, SIGN. V.A. CARLBENGTS 28.8.1932 (RUSK. AKV.).<br />
AB 471. AB AKV:320471.<br />
HIMMEÄ LYIJYK.MERKINTÄ. AB 810. AB AKV:320810.<br />
893. SISÄKUVA HIRVOSEN HUVILALTA SIIKASAARESTA; TYTTÖ RUKIN<br />
VIERESSÄ, 1932. OIK. ISO TAKKAUUNI, JONKA REUNUKSELLA PALAA<br />
KYNTTILÄ. PIENI TYTTÖ SEN EDESSÄ RUKIN VIERESSÄ. TAUSTALLA PIE-<br />
NIRUUTUINEN IKKUNA. 32 X 32 CM, AKV. PAPERILLE, SIGN. O.A.<br />
CARLBENGTS 1932 (LYIJYK.). PROV.: ESTER SAARINEN, JYVÄSKYLÄ.<br />
AB 753. AB AKV:280753.<br />
894. PALAVA KYNTTILÄ TAKAN REUNUKSELLA, 1932. HIRVOSEN HU-<br />
VILA, SIIKASAARI. SAMA TILA KUIN NROISSA 892 JA 893, MUTTA IL-<br />
MAN IHMISIÄ. 48 X 36 CM, AKV. PAHVILLE/PAPERILLE, SIGN. V.A.<br />
CARLBENGTS 1932 (SIN.VESIV.). PROV.: OPETTAJA ALLI OKSANEN,<br />
JYVÄSKYLÄ; KIRSTI OKSANEN, TORONTO, CANADA. AB 931. AB<br />
AKV:320931.<br />
895. TYTTÖ LUKEE KYNTTILÄN VALOSSA, 1932. HIRVOSEN HUVILA,<br />
SIIKASAARI, VRT. NROT 745, 892, 893 JA 894. TYTTÖ SEISOO TAKAN<br />
VIERESSÄ VAS. OIK. VIHERTÄVÄ TAKKA, JONKA REUNUKSELLA PALAA<br />
KYNTTILÄ. 44,8 X 33 CM, AKV. PAHVILLE, SIGN. V.A. CARLBENGTS<br />
1932 (LYIJYK.). TAKANA: “CARL BENGTS SALMELA JYVÄSKYLÄ” (LYI-<br />
JYK.). PROV.: LEMPI AALTO, KAUHAVA. AB 1200. AB<br />
AKV:3201200.<br />
896. PORTAILLA, 1932. SIIKASAAREN “KUKKUKALLIO”-HUVILALTA<br />
PÄIJÄNTEELLÄ. MAALATTU TOISEN KERROKSEN PORTAILLA, JOSSA LEE-<br />
NA HIRVONEN SEISOO 5-VUOTIAANA KYNTTILÄN VALOSSA RUUDUL-<br />
LISESSA LENINGISSÄ MORSIUSKRUUNUN ALLA. 50 X 22,5 CM, AKV.<br />
PAPERILLE, SIGN. V.A. CARLBENGTS 21.7.1932 (LYIJYK.); O.A. PIKKU<br />
LEENALLE KUKKUKALLIOLLA, KIRKKOAKKUNAN ALLA (LYIJYK.). PROV.:<br />
LEENA HIRVONEN, NYK. JARVLEPP, OTTAWA, KANADA. AB 1470.<br />
1933<br />
897. Talvi, Kumpulan rantaa, 1933. Lumisademaisema, puita,<br />
taustalla avoin jokiuoma (Äijälänjoki). Kaksihaarainen puu<br />
keskellä. 65 x 54 cm, sign. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 33 (väriin kaiverrettu).<br />
Prov.: Toim.joht. Antero Avela, Gummerus <strong>Oy</strong>. AB 594.<br />
AB 8:0020.<br />
898. Laukaan Paavola nähtynä järveltä, talvi, 1933. Lumisella<br />
mäellä taloryhmä, punaisia rakennuksia (mm. korkea aitta).<br />
Mäen alla harmaa saunarakennus, jonka takana mänty.<br />
890. VENE RANNALLA, 1932. AURINKOINEN RANTA EDESSÄ, VENE<br />
VEDETTY MAIHIN VAS. TAUSTALLA VARJOISAA, KOIVUJA, RAKENNUSTA<br />
NÄKYY OIK. SIVULLA. 44,5 X 33 CM, AKV. PAPERILLE, SIGN. O.A.<br />
CARLBENGTS 1932 (LYIJYK.). PROV.: AGRONOMI EEVI SOLANNE.<br />
AB 475. AB AKV:320475.<br />
891. MAIJA-LEENA JOKIPALTION MUOTOKUVA, 1932. EDESSÄ PÖY-<br />
TÄ JOLLA JUOMAVESIPULLO JA LASIT. PÖYDÄN ÄÄRESSÄ EN FACE VAA-<br />
LEA PIKKUTYTTÖ RINTAKUVASSA, TOINEN KÄSI PÖYDÄLLÄ. MAALATTU<br />
PANKKIKÄYNNILLÄ HOP:N PANKINJOHTAJA SPOLANDERIN LUONA.<br />
36,5 X 50 CM, AKV. PAHVILLE, SIGN. V.A. HELSINKI PANKISSA 12.8.-<br />
32 CARLBENGTS. AB 515. AB AKV:320515.<br />
892. HIRVOSEN HUVILALTA SIIKASAARESSA, 1932. HIRVOSEN TYTÄR<br />
JA POIKA SEISOVAT TAKKAUUNIN VIERESSÄ, TAKAN REUNUKSELLA PA-<br />
LAVA KYNTTILÄ. PIENIN LAPSI TAKANA VAS. 48,5 X 36,5 CM, GUASSI +<br />
AKV.LAVEERAUS, SIGN. V.A. CARLBENGTS 1932 (LILA LIITU); SEN ALLA<br />
898.<br />
225
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
Järvi jäässä etualalla, vastarannalla puita, etualalla muutamia<br />
talventörröttäjiä. Latu saunalta alas jäälle. 65 x 81 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (must.ö-väri). Prov.: Tilaustyö; tilaajat<br />
halusivat aiheeksi pelkän talon, mutta CB halusi tehdä maalauksellisemman<br />
aiheen koko tienoosta. Tri N.V. Mannerhovi,<br />
Laukaa. AB 1014. AB 8:0021.<br />
899. Tyynelä, huvila Päijänteellä (Vihervuori), 1933. Kesämaisema<br />
järveltä, keskellä kaksi onkivaa henkilöä veneessä<br />
pienen saarekkeen vieressä, taustalla metsäinen niemeke, edessä<br />
kaislikkoa. 73,5 x 98,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933<br />
Jyväskylä” (rusk.ö-väri). Prov.: Alfons Grönberg, Turku. AB<br />
1152. AB 8:0022.<br />
900. Rantaa, veneitä, 1933. Satamalaituria, etualalla rannalla<br />
kaksi venettä ja kanootti. Vas. kivilaituria, jonka päällä ristikkoaitaa.<br />
Maalattu Oravisaaressa, Jääskelän talon vieressä,<br />
Höglundin huvilan lähellä. 27 x 35 cm, öljy vanerille, sign.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (must.ö-väri). Prov.: Vaatekauppias August<br />
Vihervuori. AB 667. AB 8:0023.<br />
901. Rantamaisema, 1933. Järvimaisema, rantaniittyä vastarannalla<br />
auringonpaisteessa. Venetalaita rannassa, vettä etualalla.<br />
35 x 35,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (väriin kirj.).<br />
Prov.: Opettaja Erkki Lehtiö, Säynätsalo. AB 1030. AB<br />
8:0024.<br />
902. Dahlströmin kukkatarha, Kuokkala, 1933. Sisäkuva<br />
kasvihuoneesta, violetinvärisiä korkeita kukkia. 50,5 x 50,5<br />
cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (rusk.ö-väri). Takana: “1500”<br />
(lyijyk.). Prov.: Sirkka Dahlström, Jyväskylä. AB 253. AB<br />
8:0025.<br />
903. Ilta-auringon lasku Kumpulassa, 1933. Laskeva aurinko<br />
Roninmäen yllä. Keskellä Äijälänjoki, rannoilla venetalaita.<br />
Etualalla joenrantaniitty, edessä isompaa kasvillisuutta.<br />
45,5 x 50 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (pun.ö-väri). Prov.:<br />
Jarl Strang, Pori. AB 687. AB 8:0026.<br />
904. Jokimaisema, Äijälänjoelta, 1933. Joki keskellä, vene<br />
ihmisineen joella, vastarannalla venetalas. Etualalla pihlaja,<br />
oik. reunassa koivua. 40,5 x 33 cm, öljy vanerille, sign. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1933 (rusk.ö-väri). Takana: “<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>” (lyijyk.).<br />
Prov.: Pankinjohtaja Rostedt; rva Kivikko. AB 485. AB<br />
8:0027.<br />
905. Auringonlasku Kumpulassa, 1933. Äijänjokea, johon<br />
kuvastuu punakeltainen auringon kajo. Violetti taustametsä<br />
kuvastuu jokeen. 40 x 33,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1933 (sin.pun.ö-väri). Prov.: Eläinlääkäri Elis Reinilä,<br />
Jyväskylä. CB tuli heille kotiin ja möi kaksi taulua, tämän<br />
ja teoksen nro 922 (AB 724). AB 723. AB 8:0028.<br />
906. Syksyinen maisema, puu, 1933. Keskellä voimakkaankeltainen<br />
pihlaja punaisine marjoineen, ja sen takana punainen<br />
pihlaja. 41 x 33 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (pun.öväri).<br />
Takana: “Valorinta nro. 128 210 mk.” (lyijyk.). Prov.:<br />
Nina-Maija Valorinta, Jyväskylä. AB 721. AB 8:0029.<br />
907. Näkymä Äijälänjoelle ja Pohjois-Päijänteelle, 1933. Syksyinen<br />
maisema Äijäläjoen suulta, vas. niemekkeessä Äijälän<br />
tiilitehtaan rakennelmia. Oik. vastarannalla oranssi puu. 30<br />
x 40,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (väriin<br />
kirj.). AB 252. AB 8:0030.<br />
908. Äijälänjoen silta Kuokkalassa, (1933?). Ison rautasillan<br />
kaarien alta näkyy joki, jolla hinaaja - keskellä kangasta - suuntana<br />
Jyväsjärvi. Etualalla vas. tuulivoimalla toimiva veden<br />
nostopumppu. Maalattu <strong>Bengts</strong>ien puutarhasta. 37,7 x 46,5<br />
cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.rusk.ö-väri).<br />
Prov.: Toimittaja Antti Pänkäläinen, Jyväskylä; nyk.om. Jyväskylän<br />
kaupunki. AB 1039. AB 8:0031.<br />
909. Kesäinen näkymä Kumpulan pihalta Äijälänjoelle, 1933.<br />
Loppukesää: keskellä puu, jonka lehdet osittain ruskeat. Oik.<br />
reunassa säveltäjä Juhani Pohjanmiehen huvilan kattoa. 41,5<br />
x 30 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (väriin kirj.). Prov.: Johtaja<br />
Heikki Ollilainen, Jyväskylä. AB 80. AB 8:0032.<br />
910. Akseli Gallen-Kallela ja Martti Raitio Kovalassa, 1933.<br />
Sama aihe kuin nroissa 704 ja 705. G-K osoittaa siveltimellä<br />
maalilaatikkoon päin. Avoinaisesta ovasta näkyy vene pihanurmikolla.<br />
50 x 60,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (must.öväri).<br />
Takana kehyksessä leima “Mussujen näyttely Apu Toimisto”.<br />
Prov.: Kalevalaseura ostanut teoksen <strong>Bengts</strong>in perikunnalta.<br />
AB 712. AB 8:0033.<br />
911. Lapinkankaan savupirtti, 1933. Mallina Himmi Nurmi,<br />
myöh. Laine. Naishenkilö oikealle kumartuneena tulella<br />
olevan padan ääressä, öljylampun valossa. 44,5 x 45 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 30.X.1933 Kangasniemi (must.ö-väri). Prov.:<br />
Eeva ja Erkki Aarnialho, Helsinki. AB 985. AB 8:0034.<br />
912. Vehniän tupa, Laukaa, 1933. 54 x 65 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (rusk.ö-väri). Kaksi haarikoilla katettua pitkää<br />
pöytää, tyhjiä penkkejä. Taustalla oik. kolmen ihmisen<br />
hahmot. Edessä vas. reunalla mummo, jonka edessä lattialla<br />
makaa koira. Prov.: Jyväskylän Säästöpankki tilasi taulun<br />
CB:ltä. Pankinjohtaja Rostedt halusi taulun oikealle puolelle<br />
akan pöydän ääreen; CB ei suostunut, joten taulu jäi lunastamatta;<br />
Otto Mansnerus. AB 624. AB 8:0035.<br />
913. Vihervuoren huvilan olohuone, Oravisaari, 1933. Pöytä<br />
penkkeineen vas. Keskellä avonainen ovi, jonka oik. puolella<br />
korituoli. 45 x 35,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933<br />
(must.ö-väri). Prov.: Eeva ja Erkki Aarnialho. AB 984. AB<br />
8:0036.<br />
914. Huoneinteriööri, koira, 1933. Sisäkuva samasta huoneesta<br />
kuin edellinen. Avonainen ovi sekä oik. että vas. Niiden<br />
välissä kulmakaappi. Keskellä lattiaa koira sfinksi-asennossa.<br />
Oik. reunassa korituoli, vas. pöytää. 50,5 x 50,5 cm,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (must.ö-väri). Prov.: Hugo Oksanen,<br />
Jyväskylä. AB 971. AB 8:0037.<br />
915. Kumpulan ylähalli, 1933. Kaksi tuolia ja pöytä, jolla<br />
kukkamaljakko. Vasemmasta reunasta lähtee ritiläkaide, jonka<br />
takana katettu parveke. 30 x 35 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (väriin kirj.). Takana: “10-vuotishääpäivän<br />
muistoksi Leena ja Gösta Molander”. Prov.: Apteekkari<br />
Molander. AB 303. AB 8:0038.<br />
916. Nainen lukee lampun valossa, 1933. Oik. nainen Tiukan<br />
puvussa lukee sanomalehteä “munkkituolissa” öljylam-<br />
226
Teosluettelo<br />
pun valossa. Takana <strong>Bengts</strong>in suunnittelema kaappi, jonka<br />
päällä Alpo Sailon veistämä Treien Odén veistospää. Vas. seinällä<br />
pyöreä reliefi, sen alla punaruskea tuoli. 48 x 40 cm,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (pun.ö-väri). Prov.: Otto Nieminen.<br />
AB 1035. AB 8:0039.<br />
917. Nurkkaus Kumpulasta, 1933. Vas. leijonasohvan nurkkaus.<br />
Käsinojalla maalaus kuivumassa. 36 x 45,5 cm, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933. Prov.: CB lahjoittanut maalauksen<br />
Raffu Jurveliukselle, Vaasa. AB 374. AB 8:0040.<br />
918. Erika <strong>Bengts</strong>in muotokuva, 1933. Nutturapäisen naisen<br />
kasvokuva profiilissa oikealle. Taustalla punaisia kukkia.<br />
41,5 x 33 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (pun.ö-väri). AB<br />
14. AB 8:0041.<br />
919. Brita Ahlnäs, myöh. Kegel, 3-vuotiaana, 1933. Rintakuva<br />
pitkätukkaisesta tytöstä jolla sininen puku. Tausta vaaleanvihreä<br />
nurmikko, voikukan hattara vas. 39,5 x 30,5 cm,<br />
öljy vanerille, sign. o.y. <strong>Carl</strong>B 1933 (väriin kirj.). Prov.: Sylvi<br />
ja Martin Ahlnäs; nyk. Etelä-Amerikassa. AB 619. AB<br />
8:0042.<br />
920. “Savupirtin mummo”, 1933. Rintakuva huivipäisestä<br />
mummosta suorassa auringonpaisteessa en face. Silmät huivin<br />
varjossa. Taustalla punaisen rakennuksen ikkuna. 40 x<br />
33,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933. Prov.: Toivo<br />
Kosunen, Jyväskylä. AB 537. AB 8:0043.<br />
921. Liisa <strong>Bengts</strong>, 1933. Punapukuinen nainen istumassa kyynärpää<br />
käsinojalla, taustana huonetilaa. 66 x 50 cm, pastelli<br />
pahville. ei sign. Takana: “Liisalle isältä syyskuussa 1933” (lyijyk.).<br />
AB 34. AB past2:048.<br />
922. Kumpulan portaat iltavalaistuksessa, 1933. Pyöreä porrashalli<br />
sisältä valaistuna; koira ylimmällä rapulla. 62 x 49 cm,<br />
pastelli paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 (must.liitu). Prov.:<br />
Kaarina Reinilä, Jyväskylä. AB 724. AB past2:095.<br />
923. TYYNELÄ-HUVILA POHJOIS-PÄIJÄNTEELLÄ (VIHERVUOREN<br />
HUVILA), (1933). ETUALALLA RUOHIKKOISTA RANTAA, KARIKKOA;<br />
LAHDEN TAKANA RANNASSA VENEVAJA, PUIDEN LOMITSE OIK. NÄ-<br />
KYY HUVILA. 50,3 X 64,8 CM, AKV. PAHVILLE, EI SIGN. NRO 899<br />
ON LUONNOS TÄLLE. AB 138. AB AKV:330138.<br />
1934<br />
924. Kukka. Annettu John Nylanderille Norjaan. Tieto: Nylanderin<br />
kirje CB:lle. Åbo Akademin kirjasto, Turku.<br />
925. Muotokuva John Nylanderin isästä. Maalattu Tammisaaressa.<br />
Tieto: Nylanderin kirje CB:lle, Slependen, Norja<br />
18.4.1929. Åbo Akademin kirjasto, Turku.<br />
926. Kukkiva kaktus, 1934. 40,5 x 33,5 cm, öljy pahville,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1934; o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1934 (väriin kirj.).<br />
Prov.: Opettaja Erkki Lehtiö, Säynätsalo. AB 1031. AB<br />
8:0046.<br />
927. Kaktus kukassa, ruiskukkia oikealla, 1934. 27,5 x 34,5<br />
cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1934 (väriin kirj.). Näytt.<br />
1976 Alvar Aalto –museo, Jyväskylä. AB 388. AB 8:0047.<br />
928. Raatokukka, “haisukaktus” kukassa, 1934. Pöydän kulmalla<br />
ruukkukasvi, jonka kukka pöydän reunan alapuolella.<br />
Pöydällä oik. kirjoja. 28 x 32 cm, öljy vanerille, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 23 / 8 – 1934 (raaputettu väriin). Prov.: CB toi<br />
maalauksen Savonlinnaan Kalle Mäkiselle (Erika B:n veli)<br />
ollessaan matkalla isänsä hautajaisiin. AB 345. AB 8:0048.<br />
929. Säynätsalon kirkko sisältä, 1934. Kolmilaivainen kirkkotila.<br />
Kuvattu suunnilleen keskikätävän kohdalta alttarille<br />
päin. 65 x 81,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1934 (must.ö-väri).<br />
Kehyksessä edessä laatta: “Kauppaneuvos Hanna Parviaiselle<br />
3 / 8 –34 Säynätsalon seurakuntalaiset; HP testamenttasi<br />
maalauksen Helsingin NNKY:lle. Nyk.om. Säynätsalon seurakunta<br />
(esillä seurakuntatalossa). AB 1065. AB 8:0049.<br />
930. Vehniän vanha tupa, 1934. Hämärä pirtti. Takana avotakan<br />
edessä ihmishahmo. Oik. reunassa pieniruutuinen ikkuna,<br />
josta valo heijastuu viereiselle pöydälle. Edessä oik. saavi<br />
ja sänky, vas. pöytä ja penkki, orsilla reen jalaksia. Taustalla<br />
seisoo Anna Vacker. 65 x 81,5 cm, v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.öväri).<br />
Prov.: Jussi Hirvinen, Laukaa, Vehniä. AB 1232. AB<br />
8:0050.<br />
931. Lapinkankaan savupirtti, Kangasniemi, 1934. Pimeä<br />
pirtti, taustalla uuni, vas. avoin ovi. Uunin edessä jakkara,<br />
oik. takana pieni ikkuna / räppänä, edessä oik. saavi. 50 x 65<br />
cm, sign. v.a. Kangasniemi Lapinkangas <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1934<br />
(väriin kirj.). Takana: “nro 3” (vihr.liitu). Näytt. Savonlinnan<br />
taideyhdistyksen näyttely 1934. Prov.: Helga Korhonen,<br />
Kajaani. AB 942. AB 8:0051.<br />
932. Lapinkankaan savupirtti, Kangasniemi, 1934. Sama<br />
näkymä kuin edellisessä, paitsi uunin edessä naishahmo. 52<br />
x 67 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1934 (must.ö-väri). Takana:<br />
“<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Lapinkangas Kangasniemi 1934”. Prov.: Milja<br />
ja Kaarlo Mäkinen, Savonlinna. AB 347. AB 8:0052.<br />
933. Olavinlinna, 1934. Keväinen maisema: kaksi isompaa<br />
puuta, joiden välistä takaa näkyy Olavinlinna. Puistomainen<br />
etuosa, penkki, kaksi aikuista ja lapsi. 50 x 65 cm, sign. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1934 (väriin kirj.). Takana: “Savonlinna 21.V 1934”<br />
(lyijyk. CB:n käsialaa). Prov.: Taiteilija Lauri Santun välityksellä<br />
Aarno ja Irma Vääriskoskelle, Haapamäki. AB 1114. <br />
AB 8:0053.<br />
934. Maisema Olavinlinnalta, 1934. Edessä hiekkainen mäki<br />
ja rakennus, veden takana Olavinlinna. 54 x 65 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1934 (rusk.ö-väri). Prov.: Kuuluu CB:n viimeisiin<br />
töihin. Jäi Kalle ja Muisto Mäkisen haltuun <strong>Bengts</strong>ien vierailulta<br />
Savonlinnassa keväällä 1934. AB 298. AB 8:0054.<br />
935. Olavinlinnan holvi, 1934. Kiviraput edessä, oviaukosta<br />
näkyy ulos; siellä puu. 46,5 x 38 cm, öljy vanerille, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1934 (väriin kirj.). Takana: “2000”; “Helluntaina<br />
Savonlinna 1934”; “<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>” (lyijyk.). Prov.: Rovasti<br />
Hj. Paunu, Jyväskylä. AB 1022. AB 8:0055.<br />
936. Olavinlinnan holvi, 1934. Keskellä holveja kannattava<br />
paksu pylväs, jonka ympärillä penkit. 50 x 45 cm, sign. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1934 (väriin kirj.). Prov.: Varatuomari Einari Ritva,<br />
Jyväskylä. AB 926. AB 8:0056.<br />
227<br />
919.
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
ulos. Huoneessa pöytä, penkki ja iso astiakaappi, sinkkipäällysteinen<br />
tiskipöytä edessä vas. Ikkunalaudalla kukkivat pelargonit.<br />
Maalattu Anni ja Eero <strong>Bengts</strong>in kodissa Mäntyharjun<br />
Tuustaipaleessa 3.- 6.8. 1934. 37,5 x 46 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Mäntyharju 1934. Takana: “<strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong>” (CB:n käsialaa). AB 223. AB 8:0064.<br />
944. Sisäkuva Tuustaipaleen Koskelasta, keittiö illalla, 1934.<br />
Maalattu Anni ja Eero <strong>Bengts</strong>in kodissa Mäntyharjun Tuustaipaleessa<br />
lähellä puoltayötä. Lamppua piteli Rauha Mäkinen,<br />
Erika B:n veljen vaimo. Malleina asukkaat itse. Sama<br />
interiööri kuin edellisessä. Keittiön pöydän ääressä mies- ja<br />
naishahmo öljylampun valossa, mies lukee, nainen tekee käsityötä.<br />
Edessä oik. puusohva. 38 x 46 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1934. AB 222. AB 8:0065.<br />
933.<br />
937. Imatran koski, (1934). Kosken terassilla kaksi ihmishahmoa.<br />
38 x 46 cm, öljy vanerille, ei sign. keskeneräinen.<br />
CB kävi vaimoineen Imatralla toukokuussa 1934. Prov.:<br />
Muisto ja Kalle Mäkinen, Savonlinna. AB 244. AB 8:0057.<br />
938. A. Nainen kaivolla, 1934. Huivipäinen nainen nostaa<br />
vettä vinttikaivosta. Saavi maassa, kaivon kannella puuastia.<br />
38 x 46 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1934 (harm.öväri).<br />
Prov.: Toim.joht. Antero Avela, Gummerus <strong>Oy</strong>. AB<br />
587.A. AB 8:0058.<br />
938. B. Edellisen maalauksen takapuoli: öljyväriluonnos nostokurjista<br />
yössä, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Maalattu<br />
kevättalvella 1930 päätellen sillanrakennustyömaasta, silta<br />
keskeneräinen. Prov.: Toim.joht. Antero Avela, Gummerus<br />
<strong>Oy</strong>. AB 587.B. AB 8:0059.<br />
939. “Joki”, 1934. Kesäinen Tourujoki, veneitä etualalla rannalla.<br />
Vastarannalla kaksi punaista rakennusta, mäellä keltainen<br />
talo. 46,5 x 33,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1934 (tumma väri). Takana: “Lisa <strong>Bengts</strong> på 26 födelsedagen<br />
1934 Mor och Far”. AB 4. AB 8:0060.<br />
940. Pihanäkymä Jyväskylästä, 1934. Etualalla lammikkoinen<br />
isompi tie, josta lähtee sateinen tie taustalle talorykelmän<br />
luo. Tien molemmin puolin ränsistynyttä puuaitaa. 46<br />
x 33 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1934 (rusk.öväri).<br />
Prov.: Lahja Gummerus <strong>Oy</strong>:ltä toim.joht. Antero Avelalle,<br />
Jyväskylä. AB 586. AB 8:0061.<br />
941. Kaupunkinäkymä Jyväskylästä Ilmarisenkadulta, 1934.<br />
Vaalea yleissävy, kellertäviä taloja keskellä. Taivasta yli puolet<br />
teosalasta. 46 x 37,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1934 (must.ö-väri). AB 49. AB 8:0062.<br />
942. Kaivannonkosken yläjuoksulta Mäntyharjulla, 1934.<br />
Maalattu elokuussa 1934. Virtaava matala koski, oik. puustoa.<br />
Koskessa tukinlasku meneillään. 54 x 65 cm, ei sign. AB<br />
231. AB 8:0063.<br />
943. Keittiössä / Sisäkuva keittiöstä, 1934. Tuustaipaleen<br />
Koskelasta, mallina Anni <strong>Bengts</strong>. Taustalla ikkuna, jonka ääressä<br />
naishahmo istuu työntäen verhoja syrjään katsoakseen<br />
945. Majakka, Kaskinen, 1934. Pyöreä vaalea majakka pienellä<br />
mäennyppylällä auringonpaisteessa, meri takana. 45 x<br />
45 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1934 (conté-liitu). Maalattu elokuun<br />
alkupuoliskolla 1934 kun CB kävi katsomassa sairasta<br />
isäänsä. AB 26. AB 8:0066.<br />
946. <strong>Bengts</strong>in kaivo Närpiössä, 1934. Kaivon kansi auki.<br />
Kaksi saavia maassa, vesitynnyri kaivon kannella. 32,5 x 41<br />
cm, öljy mahonkilevylle, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1934 (väriin<br />
kirj.). Maalattu elokuussa 1934, kun CB kävi katsomassa sairasta<br />
isäänsä. AB 268. AB 8:0067.<br />
947. Erik Anders <strong>Bengts</strong> kiikkutuolissa, (1934). Vanhus, CB:n<br />
isä, istuu omassa keinutuolissaan profiilissa vasemmalle, kädet<br />
käsinojilla. Ikkuna taustalla. 39,5 x 50,5 cm, öljy kuitulevylle,<br />
ei sign. Maalattu elokuun alkupuoliskolla 1934 kun<br />
CB kävi katsomassa sairasta isäänsä. AB 254. AB 8:0068.<br />
948. Erik Anders <strong>Bengts</strong>in tuvan takka, Närpiö, 1934. Takka,<br />
jonka ääreen kumartunut harmaapukuinen nainen (mallina<br />
Judith <strong>Bengts</strong>, Oscar B:n tytär) selin kuvaan, sytyttämässä<br />
tulta. Vas. ovi, oik. ikkunaa ja ikkunapenkkiä. 21 x 33<br />
cm, öljy puulevylle, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Maalattu<br />
elokuun alkupuoliskolla 1934 kun CB kävi katsomassa<br />
sairasta isäänsä. AB 1441. AB lis:1441.<br />
949. Närpiön vaari Erik Anders <strong>Bengts</strong> seisoo keppi kädessä<br />
ja hattu toisessa kädessä suoraan katsojaan päin. Pää hiukan<br />
kumarassa. Tausta yksivärinen vihreä. 97 x 50,5 cm, ei sign.<br />
Maalattu valokuvan mukaan. Samasta aiheesta myös pastelli<br />
(nro 1179, AB 217). AB 216. AB vl-mat3:0044.<br />
950. Erik Anders <strong>Bengts</strong> seisoo. Luonnos edelliseen. n. 40 x<br />
45 cm. Hävinnyt.<br />
951. Närpiön vaarin tyhjä keinutuoli, (1934). Maalattu CB:n<br />
isän hautajaisten yhteydessä. Näkymä edellisen teoksen tuvasta.<br />
Oik. keinutuoli, jossa punainen keinutuolimatto. Vas.<br />
takka, keskellä ikkuna, jonka edessä avoin puulaatikko. 38 x<br />
46,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). CB:n<br />
viimeinen työ. AB 255. AB 8:0069.<br />
1930-LUKU, ILMAN TARKKAA VUOSILUKUA<br />
952. Sauna joen rannalla, Kumpula, Äijälä,1930-luku. Joki<br />
auki, hanget molemmin puolin. Saunarakennus etualalla oik.<br />
228
Teosluettelo<br />
942.<br />
54 x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (sin.kynä). AB 263. AB<br />
vl-mat3:0026.<br />
953. Iltahetki Kumpulassa 30-luvulla. Työskentelyä lampun<br />
valossa pöydän ääreen kumartuneina. Taustalla ruutuikkuna.<br />
Maalattu 1930-luvulla; kuvassa Eero ja Erika B., takana<br />
Berta Lintulahti. 54 x 65 cm, ei sign. AB 228. AB vlmat3:0036.<br />
954. SIRKKA DAHLSTRÖMIN MUOTOKUVA, (1930-LUKU). SISÄ-<br />
TILA, TAUSTALLA OVIAUKKO, SEN VIERELLÄ SEISOO OIK. PUNAPU-<br />
KUINEN TYTTÖ. 50 X 37 CM, AKV. PAHVILLE, EI SIGN. AB 245.<br />
AB AKV:000245.<br />
955. HAISUKAKTUS, (1930-LUKU). TUMMALLA POHJALLA, KAK-<br />
TUS KUVATTU YLHÄÄLTÄ (?). 26 X 33,5 CM, AKV. PAHVILLE, EI<br />
SIGN. AB 243. AB AKV:000243.<br />
956. AGRICOLA KOTIPIRTISSÄ, ENSIMMÄINEN LUONNOS, (1930-<br />
LUKU). EDESSÄ NUORI MIES LUKEE KYNTTILÄN VALOSSA PIRTISSÄ.<br />
VAS. NAISHENKILÖ ISTUMASSA, OIK. MIES VEISTÄÄ SEIVÄSTÄ. 37 X<br />
52 CM, AKV. + GUASSI PAKSULLE PAHVILLE, EI SIGN. AB 154.<br />
AB LIS2:00 154.<br />
AJOITTAMATTOMAT<br />
957. Kesäinen jokimaisema. Etualalla joki, taustalla jokitörmä<br />
ja rakennuksia. Rannassa kaksi venettä. 52,5 x 65 cm,<br />
öljy pahville, keskeneräinen, ei sign. Prov.: Löydetty Alina ja<br />
August <strong>Bengts</strong>in talon seinäpapereiden takaa. Maalauksen<br />
takana toinen keskeneräinen maalaus. AB 1331A. AB vlmat1:0002.<br />
958. Talvimaisema. Oik. puu, keskellä hevonen, jonka takana<br />
valtava heinäkasa. 52,5 x 65 cm, öljy pahville, keskeneräinen,<br />
ei sign.Prov.: Löydetty Alina ja August <strong>Bengts</strong>in talon<br />
seinäpapereiden takaa. AB 1331B. AB vl-mat1:0003.<br />
959. Maisema, ehkä Närpiöstä, keskeneräinen. Maantie lähtee<br />
alhaalta oikealta ylös mäelle vasemmalle. Mäellä taloryhmä,<br />
oik. tuulimylly. Meri taustalla. 80 x 111 cm, ei sign. Prov.:<br />
Löytyi CB:n lähettämän ison joulukuvakortin alta. AB 1254.<br />
AB vl-mat1:0004.<br />
960. Jänis. Talvipukuinen jänis istuu hangella. 33,5 x 41 cm,<br />
öljy vanerille, ei sign. AB 36. AB vl-mat1:0014.<br />
960.a. Kaloja, harjoitelma. 31,5 x 45 cm, öljy piirustuskansi-<br />
229
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
on kanteen joka päällystetty tummaksi maalatulla kankaalla,<br />
ei sign. Neljä vasemmalle uivaa kalaa. L 172.<br />
961. Vaaleapukuinen nainen istuu tuolilla, profiilissa vasemmalle.<br />
Maalattu 1900-1910 –luvulla. 31 x 34,5 cm, öljy pahville,<br />
sign. o.y. C. <strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). AB 191. AB vlmat1:0015.<br />
962. “Kentauri” / Mies pitkäharjaisen hevosen selässä. Kalevala-aihe.<br />
35 x 41 cm, öljy mahongille, sign. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin<br />
kirj.). Takana: “600 Smk”. Prov.: Arpajaiset 1925, nro<br />
216 (“Kentauri”); rehtori U.U. Seppä, Kristiina. AB 1123.<br />
AB vl-mat1:0007.<br />
963. Fantasiamaisema. Laaja mäki, jolla kävelee ylöspäin tyttö<br />
ja poika. Oik. rinteessä mäntyjä, taustalla vesistö. Käsitelty<br />
koristeellisin ääriviivoin. Aihe mahdollisesti otettu Lieksan<br />
Virsuvaaran laelta näkymä itäiselle Pieliselle (1902). 22 x<br />
81 cm, öljy pahville, ei sign. Takana: “<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Helsingfors<br />
Mosabacka Malm” (lyijyk.ehkä ei omakätinen). Prov.:<br />
Maalaus- ja mattoliikkeen om. Wilhelm Sjöberg, Kauniainen.<br />
AB 518. AB vl-mat1:0025.<br />
964. Soutajat “Stockfötare” / Tukkilaisveneen soutajat. Kaksi<br />
venettä vierekkäin soutamassa, molemmissa kaksi ihmishahmoa.<br />
Taustalla vas. rannalla nuotio, jonka ääressä kaksi hahmoa,<br />
toinen heistä piru. 92 x 185 cm, oikealta sivulta leikattu<br />
jonkin verran pois. Takana: “målad <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Stockfötare”<br />
(muste; ei CB:n käsialaa). Prov.: Apteekkari A. Borg, Tampere.<br />
AB 1406. AB vl-mat1:0010.<br />
965. “Luonnos”, taiteilija maalaa Albergassa. Mies istuu kalliolla<br />
telttatuolissa paletti kädessään, edessään maalausteline.<br />
Taustana vesistöä /merta. 39 x 42 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (pun.öväri).<br />
Takana: “Albergassa”; “SMK 500-”; “1908” (lyijyk.).<br />
Etupuolen signeeraus ristiriidassa takana olevan merkinnän<br />
“1908” kanssa, koska yhteenkirjoitettua <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> –signeerausta<br />
CB alkoi käyttää 1918 keväällä. Tekniikka viittaa enemmän<br />
vanhempaan vuosilukuun 1908. Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 93 (“Luonnos”): Wallu Harjula, Kristiina. AB 1151. <br />
AB vl-mat2:0017.<br />
966. Sikoja ja kanoja. (1915?), Jyväskylän kaudelta. Ehkä<br />
Laukaasta tai Oravisaaresta. Eläimiä ruokailemassa aitauksen<br />
nurkassa. 27,5 x 35 cm, öljy kovalevylle, ei sign. AB 419. <br />
AB vl-mat1:0012.<br />
967. Keritsijät. Kolme huivipäistä naista istuu nurmikolla;<br />
lampaita heidän keskellään. Mustia villoja maassa. Puu takana.<br />
Samasta aiheesta nrot 80 (AB 149), akv.-tussi 1224 (AB<br />
1266) ja etsaus 1304 (L 47). 29,5 x 38,5, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). Maalattu v. 1918 jälkeen. Prov.: pankkivirkailija<br />
KOP:ssä Fanny Laakkonen, Kristiina., myöh. Fanny<br />
Heinonen, Kauhajoki. AB 1164. AB vl-mat1:0011.<br />
968. Talvimaisema, rakennuksia, aitaa, sähkötolppa vas. Taivas<br />
keltainen. 51 x 73 cm, öljy kankaalle joka pahvilla, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Takana: arkkitehtoninen hahmotelma.<br />
Prov.: Yrjö ja Bertta Eloniemi lahjoittaneet Helsingin<br />
Kulmakoululle. AB 440. AB vl-mat1:0013.<br />
969. Seisova nainen pesee ihmishahmoa kylpyammeessa.<br />
Luultavasti Kristiinan kauden alkuvuosilta. 39,2 x 37,5 cm,<br />
öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong>B~ (harm.ö-väri). Arpajaiset 1925,<br />
nro 64: S.E. Hakola, Kurikka. AB 1129. AB vl-mat1:0016.<br />
970. Venla Nurmi, o.s. Mäkinen, muotokuva Erika B:n siskosta.<br />
Kasvokuva puoliprofiilissa vasemmalle. 39 x 31 cm,<br />
öljy pahville, ei sign. Prov.: Himmi Nurmi, Lahti. AB 103.<br />
AB vl-mat1:0017.<br />
971. Kirjoittava. Lapsi kirjoittaa pöydän ääressä. Profiilissa<br />
vasemmalle. Mallina Eero <strong>Bengts</strong>. 42 x 34 cm, öljy pahville,<br />
ei sign. AB 7. AB vl-mat1:0018.<br />
972. Alastonmalli istumassa. Vyötäröstä alaspäin peitetty kankaalla.<br />
Kasvot poispäin kääntyneenä. Luultavasti Kristiinan<br />
kaudelta. Keskeneräinen. 52 x 45,5 cm, ei sign. AB 199. <br />
AB vl-mat1:0019.<br />
973. Muotokuva Himmi Laineen äidistä Venla Nurmesta.<br />
Rintakuva. Pää väritetty ja vähän kaulusta, muualta maalaamaton.<br />
55 x 45 cm, öljy vanerille, ei sign. Prov.: Himmi<br />
Nurmi, Lahti. AB 445. AB vl-mat1:0020.<br />
974. Nainen nojailee ompelukoneeseen. Mallina Erika B.<br />
yöpuvussa, profiilissa, kääntyneenä oikealle. 35 x 27 cm, öljy<br />
pahville, ei sign. Maalattu n. 1909-13. AB 249. AB vlmat1:0021.<br />
975. Pyykkitupa. Naisia pyykkituvassa; vas. punahuivinen<br />
nainen seisomassa profiilissa pesusoikon äärellä oikealle kumartuneena.<br />
35,5 x 40,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B<br />
(väriin kirj.). Prov.: Parviaisten tehtaan kirjuri Elin Calamnius,<br />
Säynätsalo / Jyväskylä. AB 1042. AB vl-mat1:0027.<br />
976. Savutuvan keittiö. Uuni oik., taustalla pöytä, vas. pieni<br />
ikkuna, josta valoa seinäpenkille. 35 x 46 cm, öljy kankaalle<br />
joka pahvilla, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.: Gummerus<br />
<strong>Oy</strong>:n konttoristi nti Tyyne Seismaa, Jyväskylä. AB 773.<br />
AB vl-mat1:0029.<br />
977. Vene rannassa. Laiturin vierellä kaksi venettä ihmisineen.<br />
Taustalla kolmatta venettä. 26,5 x 35 cm, öljy vanerille,<br />
ei sign. AB 366. AB vl-mat1:0030.<br />
978. 531. “Pöydän äärellä”. Tyttö nojaa käsivarteensa pöydän<br />
kulmalla. Maalattu v. 1918 jälkeen, ehkä Kristiinan kaudella.<br />
32,8 x 41,3 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B~ 1923<br />
(sin.harm.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 16: nti R. Collan,<br />
Jyväskylä. AB 1412. AB vl-mat1:0026.<br />
979. Sisäkuva <strong>Carl</strong>srosta, lähellä Kristiinaa. Sisäkuva, jossa<br />
uusrokokoo-tuoleja ja kaappeja. 38 x 46,5 cm, öljy vanerille,<br />
ei sign. AB 27. AB vl-mat1:0006.<br />
980. “Maisema Jurvasta”. Keskellä vesistöä, takana nousevaa<br />
metsäistä maastoa. 36 x 41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 84: kauppias<br />
Kalle Rutanen, Jyväskylä. AB 920. AB vl-mat1:0035.<br />
981. Kristiinan uusi kirkko. Pimeässä kirkkotarhassa kirkosta<br />
näkyy valoa, edessä puita ja hautoja. 39 x 42 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Takana: “Joulukirk-<br />
230
Teosluettelo<br />
ko yönä” (CB:n käsialalla);”Nro 13" (lyijyk.). Prov.: Jyväskylän<br />
kaupungintalon näyttelystä ostanut Gummerus <strong>Oy</strong>:n<br />
konttoristi Tyyne Seismaa, Jyväskylä. AB 1032. AB vlmat1:0036.<br />
982. “Kristiinasta” / Kristiinan raatihuone. Etualalla oik. vänkyrä<br />
puu, aitaa; valkoinen raatihuone mäellä taustalla. 45 x<br />
55,5 cm, öljy mahongille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 170: nti Katri Taipale, Jyväskylä.<br />
AB 760. AB vl-mat1:0037.<br />
983. Talon pihaa Kristiinasta. Etualalla horisontaalisesti aita,<br />
sen takana puita ja talo. 46 x 47 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(rusk.ö-väri). Maali osittain rapissut pois sinisen pohjamaalin<br />
päältä. Takana: “U.T. (jonka alla viiva ja sen alla: T.H.<br />
(lyijyk.). Prov.: Hörhammerin taideliike, Helsinki. AB 511.<br />
AB vl-mat1:0038.<br />
984. Kristiinan vanha hautausmaa. Varjoisa puiden reunustama<br />
käytävä, auringon valokiiloja käytävällä. 62,5 x 48,5<br />
cm, öljy kankaalle joka pahvilla, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin<br />
kirj.). Prov.: Rehtori U.U. Seppä, Kristiina. AB 412. AB<br />
vl-mat1:0039.<br />
985. Piha Kristiinasta. Harmaa taloryhmä kumpuilevassa<br />
maastossa. 47 x 38,5 cm, öljy puulle, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(väriin kirj.). Takana: “Hyvää Joulua <strong>Bengts</strong>iläiset” (lyijyk.).<br />
Prov.: Pankkivirkailija (KOP, Kristiina) Fanny Laakkonen,<br />
myöh. Heinonen (Erika B:n ystävä). AB 1106. AB vlmat1:0040.<br />
986. Kyynyn talo Kristiinassa, Läntinen Pitkäkatu. Pimeä<br />
katu, lumihankea, katulyhty keskellä, aitaa. Lähimmän talon<br />
päätyikkunasta näkyy valoa. 34,5 x 26,8 cm, öljy vanerille,<br />
sign. O A (Oscar B?). Takana: “Frid full Jul önskas er alla af<br />
oss Erica<strong>Carl</strong>B (koristeellisin kaunokirjaimin; lyijyk.); “65”<br />
(rusk.liitu). <strong>Bengts</strong>it antaneet lahjana Kedoille, luult. 1924.<br />
Näytt. Vaasa 1920, nro 65 (“Yö ..). Prov.: Jalo Keto, Kristiina.<br />
AB 1219. AB vl-mat1:0041.<br />
987. “Lumisade” / Kristiinan raatihuone. Avoin meri etualalla.<br />
Lumisade peittää taulun pinnan. 39,5 x 26 cm, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 67<br />
(“Lumisade”): rva Lahja Raevaara, Mikkeli. AB 1037. AB<br />
vl-mat1:0042.<br />
“10” (lyijyk.). AB 33. AB vl-mat1:0045.<br />
991. “Öinen Kristiina”. Tumma kuva, veden kalvoon kuvastuu<br />
vastarannalla olevien rakennusten valot. 46,5 x 38,5 cm,<br />
öljy mahongille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 28: Anni Salmi, Mikkeli. AB 1339. <br />
AB vl-mat1:0046.<br />
992. “Talviyö Kristiinassa”. Samantapainen aihe kuin edellä,<br />
vastarannalla olevien rakennusten takaa näkyy Kristiinan uusi<br />
kirkko. 49 x 39 cm, öljy mahonkilevylle (paksuus 1,9 mm),<br />
ei sign. Prov.: Arpajaiset 1925, nro 187: tuomari G.G. Tennberg,<br />
Jyväskylä; A. Wegelius, Vaasa; v:sta 1966 Pohjanmaan<br />
museo, Vaasa, inv.nro PM 66-190. AB 1327. AB vlmat1:0047.<br />
993. “Maisema” / Talvinen peltomaisema. Oik. pellolla vettä.<br />
Taustametsän takana tummia pilviä, taivas kellertävä. Öljy,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 145:<br />
insinööri J. Walovuori, Aitoo. AB 394. AB vl-mat1:0048.<br />
994. “Talvimaisema”. Vas. lato, edessä vas. pari nuorta koivua,<br />
lumihankea. Ladon takana oja ja aitaa. Taustalla latoja.<br />
33 x 41 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 24 (“Talvimaisema”): maist. J.H. Teirilä,<br />
Kristiina. AB 789. AB vl-mat1:0049.<br />
995. Talvinen maisema, ulkorakennuksia. Hankea edessä,<br />
taivasta suuri osa pinnasta, katoilla lunta. 41 x 33,5 cm, öljy<br />
vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Takana: lappu<br />
arpajaisista. Prov.: Arpajaiset 1925; Gunnar Grankull. AB<br />
1335. AB vl-mat1:0050.<br />
996. “Hevonen”. Hevonen tyhjän reen edessä syö hangella<br />
heinää, taustalla vesaikkoa. 33,5 x 41,5 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (kaiverrettu väriin). Takana (lapussa):<br />
“nro 13 Anna Holm <strong>Bengts</strong>’n arpajaisilla Jyväskylä a 200 mk<br />
Jaakko Valovuori”. Prov.: Arpajaiset 1925, nro 13 (“Hevonen”):<br />
nti A. Holm, Jyväskylä. AB 437. AB vl-mat1:0051.<br />
997. Talvinen näkymä, aita, luminen katto. Edessä aita, sen<br />
takana lumikinos ja rakennus, jonka päällä paksu kerros lun-<br />
988. Jouluaattoilta Kristiinassa. Pimeä näkymä kaupunkiin<br />
yläviistosta, lumisadetta, yhdestä ikkunasta näkyy valoa. 93<br />
x 73,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Takana: “6-”<br />
(vihr.liitu). Prov.: Rehtori U.U. Seppä, Kristiina. AB 689. <br />
AB vl-mat1:0043.<br />
989. Kristiinan raatihuone illalla. Raatihuoneen torin alalaidalta<br />
kuvattu. Hyvin pimeä työ, keskellä olevasta lyhtypylväästä<br />
tulee vähän valoa. 81 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(väriin kirj.). Prov.: Huutokauppa Kauppakorkeakoululla<br />
Helsingissä 1954. AB 1276. AB vl-mat1:0044.<br />
990. Talvinen Kristiina lumisateessa. Palokunnantalo torneineen<br />
oik., taustalla mäen päällä tummana Ruotsalainen Yhteiskoulu.<br />
39,5 x 26 cm, öljy kankaalle joka pahvilla, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong>B~ (rusk.ö-väri). Takana kehyksessä: “300” (lyijyk.);<br />
996.<br />
231
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
ta. 32 x 41 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin<br />
kirj.). AB 1092. AB vl-mat1:0052.<br />
998. Auringonnousu, talvea. Edessä peltoa, taustalla häämöttää<br />
rakennuksia. Auringonkehrä sen alapuolella vaaleana juovana,<br />
yläpuolella keltaista taivasta. 41 x 33 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Lääkäri Vesa Ollilainen<br />
saanut taulun CB:ltä. AB 955. AB vl-mat1:0053.<br />
999. “Talvimaisema”. Lunta aurinkoisella hangella, edessä<br />
pieniä kuusentaimia ja koivuja. 33,5 x 41 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj. lyijyk.). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 49 (“Talvimaisema”): Koululääkäri Fr. M. Ahlman,<br />
Tampere. AB 797. AB vl-mat1:0054.<br />
1000. “Talvimaisema”. Peltomaisema, rakennus keskellä peltoa,<br />
risuaita horisontaalisesti edessä. 33 x 41 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro<br />
43: Anton Hakola, Kurikka. AB 990. AB vl-mat1:0055.<br />
1001. “Talvimaisema”. Peltoa, aurinkoinen hanki, varjoja<br />
hangella, talot ja aita edessä maalattu ruskealla. Aita päättyy<br />
kivikasaan oik. 33,5 x 41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 117; kauppias<br />
Kalle Fallenius, Kristiina. AB 866. AB vl-mat1:0056.<br />
1002. “Torikuva” / Tiukkalaisia Kristiinan torilla. Kolme<br />
hevosta seisomassa lumessa. Reessä istumassa kolme huivipäistä<br />
naista; kahdella punaiset puvut. Hevosten takaa tie lähtee<br />
oikealle. 26,5 x 35 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(väriin kirj.). Takana: “Nro 6” (rusk.liitu). Näytt. Vaasa 1920,<br />
nro 6. Prov.: Päätoimittaja J.O. Ikola, Vaasa. AB 835. AB<br />
vl-mat1:0057.<br />
1003. Kristiinan tori. Myyntikatos ihmisineen vas. Voimakas<br />
auringonvalo; myyntikojun varjo maassa. Taustalla raatihuone.<br />
33 x 41 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong>B (sin.öväri).<br />
Maalattu n. 1923-25. Prov.: Pastori Vilho Rantanen,<br />
Jyväskylä. AB 728. AB vl-mat1:0058.<br />
1004. “Talvimaisema” / Talvinen pihanäkymä Kristiinasta.<br />
Pihan keskellä aitaus puineen, taustalla ja oik. sivulla kerrostaloja.<br />
27,2 x 35 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (must.öväri).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 110 (“Talvimaisema”): nti<br />
Kaisa Piilonen, Jyväskylä. AB 1274. AB vl-mat1:0059.<br />
1005. Talvinen pihanäkymä. Etualalla hankea, taustalla talojen<br />
aurinkoisia seiniä, joille heijastuu varjoja. 46 x 36 cm,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (sin.ö-väri). Prov.: Opettaja Elvi Skogster,<br />
Kangasala. AB 817. AB vl-mat1:0060.<br />
1006. Ulrika Eleonoran kirkko, pihanäkymä. Rakennusten<br />
lumisia kattoja oik., keskellä puu, taustalla vas. Kristiinan<br />
vanha kirkko. 31 x 41 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(raaputettu). Takana: “Nro 2/102 1926 (tai: 1326)(lyijyk.).<br />
Prov.: Mallipiirtäjä Olivia Puolakka, Jyväskylä. AB 430. <br />
AB vl-mat1:0061.<br />
1007. “Kristiina” / Kristiinan Pitkäsilta talvella. Luminen silta<br />
kulkee edestä vasemmalta taakse oikealle. Kaukana sillalla<br />
ihmisiä. 33,5 x 40,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(väriin kirj.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 79 (“Kristiina”): lehtori<br />
Vilho Oksanen. Nyk.om. Jyväskylän Talouskoulu. AB<br />
998. AB vl-mat1:0062.<br />
1008. “Kristiina” / Kristiinan Pitkäsilta. Maantie sillalle lähtee<br />
edestä oikealta. Kuvattu lumettomana aikana. 51,5 x 64,5<br />
cm, öljy vanerille, paksuus n. 15 mm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (sin.öväri).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 176 (“Kristiina”): Selma<br />
Yrttimaa, Kurikka; myyty Hagelstamin huutokaupassa 2004.<br />
AB 1102. AB vl-mat1:0063.<br />
1009. Kristiina iltahämärässä / Kristiinan yövalot. Pitkäsilta<br />
kulkee jokseenkin suoraan ylös pintaa. Kolme yövaloa näkyy<br />
rakennuksista sillan toisella puolella. 45 x 55 cm, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Näytt. Vaasa 1920, nro 15. Prov.:<br />
O.S. Jalas, Kristiina. AB 804. AB vl-mat1:0064.<br />
1010. Näkymä Alangon pihalta Kristiinan Vanhalle kirkolle.<br />
Piharakennuksia vas., vene keskellä pihaa, taustalla puustoa<br />
ja kaupungin tornien siluetteja. 45 x 65 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong>B~~.(must.ö-väri). Taulussa laatta: “Toverikunnalta<br />
1924”. Prov.: Kristiinan Suomalainen Yhteiskoulu. AB 863.<br />
AB vl-mat1:0065.<br />
1011. Kristiinaa. Puiden / pensaiden latvoja etualalla, niiden<br />
takana näkyy punaista rakennusta, kaupungin torneja taustalla.<br />
Taivaalla pilviä. 34 x 41,5 cm, öljy mahongille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). AB 710. AB vl-mat1:0066.<br />
1012. Vanhaa Kristiinaa, näkymä kirkolle. Iltamaisema: punainen<br />
rakennus oikealla, siihen nojaa tikapuut, taustalla kaupungin<br />
torneja. Taivas sees, vihertävän kellertävä. 54 x 63<br />
cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.ö-väri). Prov.: Otto ja Emma<br />
Kyyny, Kristiina; myyty huutokaupassa. AB 877. AB vlmat1:0067.<br />
1013. Hiilimiilu. Öinen rakennus, jonka etupuoli valaistu.<br />
Edessä oik. tumma ihmishahmo vie kärryillä puita miiluun.<br />
63 x 69 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (vaal.kelt.ö-väri). Prov.:<br />
Lempi Aalto, Kristiina. AB 1055. AB vl-mat1:0068.<br />
1014. Tytöt Kristiinanlahdella. 81,5 x 64,5 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). Takana: “Nro 11” (rusk.liitu). Kaksi<br />
nuorta tyttöä etualalla heleissä kesämekoissaan kevyet myssyt<br />
päässä, Tyttöjen takana aita, Kristiinan lahti, rantaniittyä.<br />
Iltavalaistus tulee tyttöjen takaa. AB 100. AB vl-mat1:0069.<br />
1015. Tytöt Kristiinanlahdella II. Sama aihe kuin edellä.<br />
Maalattu hillitymmin vedoin. 84,5 x 72 cm (ollut alunperin<br />
+12,5 cm korkeampi).sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (sin.harm.ö-väri).<br />
Prov.: Lehtori Herman Hämäläinen, Jyväskylän tyttökoulu.<br />
AB 1021. AB vl-mat1:0070.<br />
1016. Kristiinan raatihuoneen takaa. Nurmikkoalue levittäytyy<br />
edessä, siinä kasvaa kaksi vanhaa puuta. Nurmikon takana<br />
ihmisryhmä, raatihuone häämöttää taustalla. 45 x 55 cm,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Alma Rantanen<br />
(<strong>Bengts</strong>it antaneet 28.10 1923). AB 479. AB vl-mat1:0071.<br />
1017. Poika ja varis, taustalla Kristiina. Etualan rantaniityllä<br />
poika variksineen, taustalla punainen rantarakennus ja lahden<br />
takana kaupungin siluetti. Pojan mallina Allan Haavisto<br />
(s. 1917) n. 3-4 –vuotiaana. 44,5 x 51 cm, öljy pahville, ei<br />
232
Teosluettelo<br />
sign. Takana: “Suomalainen Klubi <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>”. Prov.: Kristiinan<br />
Suomalainen Yhteiskoulu. AB 862. AB vlmat1:0072.<br />
1018. Kristiinan rantaa. Syksyinen maisema: lahden toisella<br />
puolen illan hämärtyessä vas. Palokunnan tornin ja uusi kirkko,<br />
keskellä vaaleita satamavarastoja. Tumma taivas. 37,5 x<br />
41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. Prov.: Verner ja<br />
Aino Sarkki, Teuva. AB 651. AB vl-mat1:0073.<br />
1019. Kristiinan rantaa. Tumma työ; veden takana kaupungin<br />
siluetti: raatihuone ja kirkkojenn tornit. 27 x 35 cm, öljy<br />
puulle, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B~ . Takana: “600 smk”. Prov.: <strong>Bengts</strong>it<br />
antoivat häälahjaksi Bertta ja Raffu Jurveliukselle jouluna<br />
1924. AB 371. AB vl-mat1:0074.<br />
1020. “Vene”. Purjevene, purjeet laskostettuna, kokka vasempaan.<br />
Kaukana horisontti. Veneen kokasta lähtee köysi vasemmalle.<br />
30 x 38 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>B~(must.ö-väri). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 114 (“Vene”): pankinjoht. V. Sariola,<br />
Jyväskylä. AB 961. AB vl-mat1:0075.<br />
1021. Alus myrskyaallokossa. Alus tulossa katsojaa kohti oikealta,<br />
taustalla jättiaalto. 50,5 x 44 cm, öljy kankaalle joka<br />
liimattu pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). AB 1422.<br />
AB vl-mat1:0076.<br />
1022. Purjeveneitä Kristiinanlahdella. Syksymaisema: etualalla<br />
merta, jossa kaksi purjevenettä, lahden takana punaisia taloja<br />
ja ruskametsikkö oik. 33,3 x 41 cm, öljy mahongille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kaiverrettu). Prov.: Hugo ja Helmi<br />
<strong>Bengts</strong>, Närpiö. AB 391. AB vl-mat1:0077.<br />
1023. “Vene”. Vaalea vene tummassa vedessä, soutaen katsojasta<br />
poispäin. Veneessä mies soutaa, nainen pitää perää. Veneen<br />
laidalla punainen liina, naisella punainen huivi. 25 x 35<br />
cm, öljy mahongille, sign. v.a. <strong>Carl</strong>B (rusk.ö-väri). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 8 (“Vene”): faktori Lauri Rantanen, Jyväskylä.<br />
AB 739. AB vl-mat1:0078.<br />
1024. Veneessä, fantasia. Sama aihe kuin teoksessa “Aluksesta<br />
noudetaan kuollut” nro 343 (AB 181), mutta tässä on syntymä-aihe.<br />
Liittyy vuoden 1918 kuolema-aiheeseen: tapahtuu<br />
samassa ympäristössä. Pimeässä, veneen perässä mies ja<br />
nainen, naisen sylissä lapsi. Savutorvesta lähtee geometrisesti<br />
kipunoivia säteitä. Veneen vieressä jollantapainen vene. Maalattu<br />
lähes kahdella värillä: sinisellä ja punaisella. 23 x 28 cm,<br />
öljy pahville (Rowney-pohja), ei sign. AB 185. AB vlmat1:0081.<br />
1025. “Kristiinan ranta”. Rannan kivipengerrystä. Oik. puita<br />
joiden takana rakennus. 27 x 35 cm, öljy pahville, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong>B~~ (must.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 59<br />
(“Kristiinan ranta”): opettaja Matti Kivinen, Vaasa. AB 842.<br />
AB vl-mat1:0079.<br />
1026. Kristiinanlahti nähtynä Yhteiskoululta. Iltamaisema: laituri<br />
kulkee edestä oikealta merelle vasemmalle, “Jack”-laiva ankkurissa<br />
vas. Oikeassa reunassa satamarakennusta. Taivaanrannassa<br />
kajastaa valoa. 43,5 x 56 cm, öljy mahongille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (vihr.ö-väri). Prov.: Kielten maisteri Toini Nyström, Kristiina<br />
(saatu läksiäislahjana). AB 610. AB vl-mat1:0082.<br />
1027. “Maisema” / Satama, pilviä, sadetta. Höyrylaiva kiinnittyneenä<br />
laituriin vas. Edessä rantalaituria. Suuri osa kangasta<br />
on taivasta; rankkasade piskaa oikealta. 64 x 45 cm,<br />
öljy kankaalle joka pahvilla, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B~~ (must.ö-väri).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 204 (“Maisema”): konttoristi<br />
Väinö J. Hiltula, Ykspila, Kokkola. AB 688. AB vlmat1:0083.<br />
1028. Purjevene Kristiinanlahdella. Vaalea purjevene täyttää<br />
kankaan. Taustalla tummana kaupungin siluetti torneineen.<br />
54 x 65,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). AB 1236.<br />
AB vl-mat1:0085.<br />
1029. Kristiinan satamasta. Etualalla purjeveneitä ja jollia.<br />
Vastarannalla vas. kaksi kokkotulta. 41,7 x 41 cm, öljy mahongille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (tumma ö-väri). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 85 (vaihtanut saamansa teoksen tähän): kauppias<br />
J. Tossavainen, Jyväskylä. AB 1278. AB vl-mat1:0086.<br />
1030. Kristiinan satamasta. Edessä rantaa ja vene rannalla,<br />
taustalta kaksi laivaa tulossa kuvaa kohti, oik. puomi vedessä.<br />
27 x 34,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (sin.öväri).<br />
Takana: miehen kasvokuva, joka vedetty pohjustuksella<br />
yli. “SMF 100” (sin.väri). AB 450. AB vl-mat1:0087.<br />
1031. Merellä, purjevene. Oik. purjevene, kaukana taustalla<br />
kapea horisontti, taivas vedetty lähes pystysuorin vedoin -<br />
hieman alhaalta oikealle kaartuvin. 50,5 x 49 cm, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Takana: “800 mk” (must.liitu).<br />
Prov.: Tri Miemois, Närpiö. AB 1250. AB vl-mat1:0088.<br />
1032. Kristiinan rantaa. Kellertävä yleissävy; edessä merta,<br />
taustalla kaupungin siluetti torneineen ennen Ruotsalaisen<br />
Yhteiskoulun rakentamista. Tornit vas. lukien: uusi kirkko,<br />
raatihuone, vanha kirkko ja sen tapuli, paloaseman torni. 64<br />
x 81,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.ö-väri). Prov.: Kauppaneuvos<br />
Heikki Kurikka, Seinäjoki. AB 1354. AB vlmat1:0089.<br />
1033. “Pålhamnen i Kaskö”/ Kaskisten paalusatama. Kolme<br />
purjelaivaa ankkurissa. Taivaalta vasemmalta kajastaa valoa.<br />
Etualalla merta. 53 x 64 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (jälk.päin<br />
tehty, lyijyk.). Takana: “/” (liitu); “Pålhamnen i Kaskö” (lyijyk.).<br />
AB 876. AB vl-mat1:0090.<br />
1034. Auringonlasku. Vettä edessä, taustalla horisontissa<br />
metsää, auringonvalo keskellä maalausta. 48,5 x 62 cm, öljy<br />
pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (sin.ö-väri). Takana: “Smk<br />
1200” (lyijyk.). Prov.: Rehtorin rouva Maiju Seppä, Kristiina.<br />
AB 1103. AB vl-mat1:0093.<br />
1035. Auringonlasku. Vettä edessä, horisontissa metsää, joka<br />
kasvaa korkeammaksi oik. päin, auringonvalo hieman oik.<br />
maalauksen keskivertikaalista. Vrt. teos nro 603 (AB 1002).<br />
53 x 65,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Hammaslääkäri<br />
Maire Häkkinen, Jyväskylä. AB 751. AB vlmat1:0094.<br />
1036. Pilvimuodostelmia. Alhaalla kapea kaistale vihreätä<br />
lakeutta, suurin osa maalauksesta taivasta voimakkaine pilvipyörteineen.<br />
48 x 62 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (väriin<br />
kirj.). Prov.: Johtaja Viljakainen, Helsinki. AB 279. <br />
233
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
AB vl-mat1:0095.<br />
1037. Auringonlasku. Jyväskylästä, taustalla Rauhaniemi.<br />
Edessä rantatie tekee mutkan vettä kohti oikealla muodostaen<br />
niemen, jossa vene. Horisontissa metsävyöhyke, sen yläpuolella<br />
pilvimuodostelma joka kaartuu samoin kuin tie, oikealta<br />
ylös. 41 x 41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(väriin kirj.). Prov.: Veikko Sirviö, Helsinki. AB 1391. AB<br />
vl-mat1:0096.<br />
1038. Auringonlasku pohjois-Päijänteeltä. Violetti aurinko<br />
näkyy metsän takaa keskeltä heijastuen veteen edessä, taivas<br />
maalattu holvimaisin vedoin auringon ympärille. 31,5 x 41,5<br />
cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.:<br />
Anna-Liisa ja Frans Kovanen, Jyväskylä. AB102. AB vlmat1:0097.<br />
1039. “Maisema”, niemi, rantaa, taivasta / Pilvimuodostelmia.<br />
Suurin osa maalauspinnasta taivasta. Niemi tasaista<br />
maata, sen oik. puolella hinaaja, rannalla linnamainen rakennus.<br />
26,5 x 34,5 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B~~ (must.öväri).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 87 (“Maisema”): nti Anna<br />
Syren, Teuva. AB 595. AB vl-mat1:0098.<br />
1043. Hevonen. Hevonen pää kuvaan päin, kurkottaa maata<br />
kohti; turvan pää rajattu pois. Hevoseen kytketty vankkurit,<br />
joilla istuu ihminen. Maalattu 2. kymmenluvulla. 25,5 x 28,5<br />
cm, öljy kankaalle joka pahvilla, sign. o.a. C.<strong>Bengts</strong><br />
(must.tussi). Takana: “10” (pun.väriliitu). Prov.: Hannes<br />
Kuokkanen, myöh. peruukkimestari Kansallisteatterissa, ostanut<br />
teoksen CB:ltä. AB 558. AB vl-mat2:0005.<br />
1044. Hevonen rattaineen ajaa viljapellolla. Kaksi kuhilasta<br />
edessä pellolla. Kasvavan viljan takaa näkyy hevonen rattaineen,<br />
joissa kaksi ihmistä, tulossa oikealta vasemmalle. Taustalla<br />
kuhilaspeltoa. Reliefimäinen käsittely taivaassa ja pääaiheessa.<br />
30 x 38 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.rusk.ö-väri).<br />
AB 843. AB vl-mat2:0007.<br />
1045. “Heinänteko”. Mies ja nainen ladon suulla purkamassa<br />
heinäkuormaa latoon. Mies ladon ulkopuolella heinäkuormaa<br />
tyhjentämässä, selin katsojaan. Hevonen ladon vieressä<br />
odottamassa kuorman purkua vas. peräpää kuvaan päin. 27<br />
x 35 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 56 (“Heinänteko”): Yrjö Kaisla,<br />
Jurva. AB 1128. AB vl-mat2:0008.<br />
1046. “Illalla”. Keskeisenä aiheena iso, tuuhea lehtipuu aidan<br />
- ehkä kirkkomaan - takana. 27 x 35 cm, öljy mahongille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong>B~~ (must.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 90 (“Illalla”): lehtori Vihtori Järvinen, Jyväskylä. AB 918.<br />
AB vl-mat2:0010.<br />
1040.<br />
1039.<br />
1040. Lehmiä auringonpaisteessa. Yksi lehmä profiilissa käyskentelee<br />
laiduntaen vas. päin, takana muita lehmiä makaamassa<br />
ja seisomassa. Niiden takana pensasmaista metsikköä.<br />
28,5 x 39 cm, öljy kankaalle joka pahvilla, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.: Rehtorin rva Maiju Seppä, Kristiina;<br />
Sofia Lähteenmäki, Tampere. AB 480. AB vlmat2:0002.<br />
1041. Lehmiä kedolla vastavalossa. Sama aihe kuin edellisessä.<br />
Taustan lehmät ja pensaikko muodostavat yhtenäisemmän<br />
tausta-alueen kuin edellisessä. 27 x 34 cm, öljy pahville, sign.<br />
o.y. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Takana: “400” (pun.liitu). Prov.:<br />
Verner ja Lahja Alava, Rauma. AB 682. AB vl-mat2:0003.<br />
1042. Lampaita kedolla. Aitauksessa lammaslauma, jossa kaksi<br />
mustaa lammasta, taustalla aidan takana lato ja peltoja. 50 x<br />
61 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (sin.harm.ö-väri). Prov.: Villatehtaan<br />
johtaja Juho Hakanen, Seinäjoki. AB 944. AB vlmat2:0004.<br />
234<br />
1047. Lautta Perälänjoella. Joki jonka keskellä vaijerissa kiinni<br />
oleva lautta, siinä kaksi ihmistä. Vastarannan maasto kumpuilevaa,<br />
pensaat kiemuraisia. 16 x 21,7 cm, öljy mahongille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Sama aihe kuin nro<br />
1048 (AB 447). Prov.: CB vaihtoi taulun Vallu Harjulalta<br />
pienoiskivääriin. AB 1234. AB vl-mat2:0011.<br />
1048. “Lautturi”. Lautta Perälänjoella. Sama aihe kuin nro<br />
1047. Tarkemmin maalattu versio. Pieniä eroja, mm. lautan<br />
vaijeritolppa oikealla hieman kauempana oik. reunasta. 65,5<br />
x 101 cm, sign. v.a. (väriin kirj.). Prov.: Opettaja Helmi Kyröjärvi,<br />
Kristiina. AB 447. AB vl-mat2:0012.<br />
1049. Rantamaisema, isot pilvet. Rantatöyräs lehtipuineen<br />
oik., vesi vas., taivaalla isot pilvimuodostelmat. 62 x 49 cm,<br />
öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Päätoimittaja<br />
Jaakko O. Ikola, Vaasa. AB 981. AB vlmat2:0013.<br />
1050. Juhannussauna, tyttö saunan ovella. Vastoja riippuu<br />
saunan räystäästä. Vrt. nrot 250 alkuper. (AB 692), 1051 (AB<br />
1201) ja 1052 (AB 951). 55 x 46 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(must.ö-väri). Prov.: Ostettu CB:ltä 1919-20. Hugo ja Helmi<br />
<strong>Bengts</strong>, Närpiö. AB 406. AB vl-mat2:0014.<br />
1051. “Juhannussauna”. Sama aihe kuin edellä. Hiukan tarkemmin<br />
maalattu kuin edellinen. Katon harjan takaa näkyy<br />
enemmän koivua, vastat oik. saunan seinällä erottuvat selvemmin<br />
toisistaan. Porraskivi erottuu selvemmin. 46,3 x 38<br />
cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Vrt. nrot 250 alkuper.<br />
(AB 692), 1050 (AB 406) ja 1052 (AB 951). Prov.: Maalattu<br />
tilauksesta aikaisemman version mukaan. Maisteri Toivo Kukkonen,<br />
Kristiina. AB 1201. AB vl-mat2:0015.
Teosluettelo<br />
1052. “Juhannussauna” / Saunatyttö. Sama aihe kuin edellä.<br />
Katon harjan takaa pistää esiin yksi selvä koivun haara. Laattakivetys<br />
saunan edessä. Vas. räystäästä riippuva vastakimppu<br />
peittää puolet hirrenpäästä. 55,5 x 46,5 cm, sign. v.a. C<strong>Bengts</strong><br />
(sin.harm.ö-väri). Takana: “Nro 1” (lila liitu). Vrt. nrot 250<br />
alkuper. (AB 692), 1050 (AB 406) ja 1051 (AB 1201). Prov.:<br />
J.H. Teirilä, Kristiina. AB 951. AB vl-mat2:0016.<br />
1053. Veneeseen lähtö. Mies ja nainen lähdössä veneeseen.<br />
Kuvattu veneen kokasta, vedestä käsin. Taustana nurmikkoinen<br />
mäki ja matalaa puustoa. 38 x 29,5 cm, sign. v.a. C.B.<br />
(ei CB:n tekemä). AB 1248. AB vl-mat2:0018.<br />
1054. “Joki”. Naisia pyykillä Tiukanjoella. Maalattu samalla<br />
kertaa kuin nro 1055. Kaksi naista kumartuneena pyykkisaaviensa<br />
puoleen. Pata roihuaa vas., edessä kiviä ja lautoja.<br />
Taustalla jokimaisemaa. 60 x 45 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(sin.harm.ö-väri). Takana: “39” (rusk.liitu). Näytt. Vaasa<br />
1920, nro 39 “Pyykkirannassa”. Prov.: Arpajaiset 1925, nro<br />
23 (“Joki”): tri K.A. Juselius. AB 796. AB vl-mat2:0019.<br />
1055. Pyykkäreitä Tiukanjoella. Sama aihe kuin edellä nro<br />
1054. Maalattu tarkemmin, kolme naista, ei kiviä ja lautoja<br />
edessä, tausta yksinkertaistettu ja korvattu kivisillalla. 60,5 x<br />
46 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). Takana: “15”; “17”.<br />
Näytt. Lahti “Kotien taidetta”. Prov.: Johtaja L. Kauppi, Lahti.<br />
AB 581. AB vl-mat2:0020.<br />
1056. “Maisema”. Katunäkymä; kaksi henkilöä kadulla. Vaalea<br />
punakattoinen rakennus taustalla, edessä vas. kadunkulman<br />
aita, jonka takana pensaita. 33 x 29 cm, öljy mahongille,<br />
ei sign. Takana: “Nro 6” (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 55 (“Maisema”): opettaja Saimi Vekka, Aitoo. AB 1174.<br />
AB vl-mat2:0021.<br />
1057. Näkymä Saunapuistosta Kristiinassa. Koivujen reunustama<br />
tie kulkee poispäin. Edessä puun varjoa tiellä, tien päässä<br />
pari ihmishahmoa. 97 x 77 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.öväri).<br />
Takana: “89” (tai “68”). Prov.: Kauppias Kalle Fallenius,<br />
Kristiina. AB 869. AB vl-mat2:0022.<br />
1058. “Maisema”, metsämaisema Skatan niemeltä Kristiinasta.<br />
Vänkyräisiä saaristokoivuja, taustalla aukeaa, 46 x 37,5<br />
cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B~~ (rusk.pun.ö-väri). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 138 (“Maisema”): tri A.H. Nyyssönen,<br />
Jyväskylä. AB 650. AB vl-mat2:0023.<br />
1059. Omakuva piippua sytyttävänä. Rintakuva en face, kasvot<br />
pimeässä tulen loimussa. 41,5 x 32 cm, öljy pahville, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong>B (väriin kaiverrettu). Prov.: <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>. AB 29. <br />
AB vl-mat2:0024.<br />
1060. “Muotokuva”, omakuva. Kasvokuva lähes en face, kasvojen<br />
vasen puoli valaistu, oikea pimeä. 32,5 x 23,5 cm, öljy<br />
pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (must.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 111 (“Muotokuva”): eläinlääkäri A.O. Vuorio, Jyväskylä.<br />
AB 967. AB vl-mat2:0026.<br />
1061. Eero <strong>Bengts</strong>in muotokuva. Kasvokuva miehestä puoliprofiilissa<br />
vasemmalle. 41 x 33 cm, ei sign. Maalattu ehkä<br />
1930-luvun vaihteessa. Prov.: Eero <strong>Bengts</strong>. AB 260. AB<br />
vl-mat2:0027.<br />
1062. “Vanhus”/Karvalakkimies. Rintakuva vanhasta miehestä<br />
kumartuneena kuvaan päin, karvalakki päässä. 34,5 x 45,5<br />
cm, öljy kankaalle joka pahvilla, leikattu isommasta kankaasta,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (himmeä pun.ö-väri). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 140 (“Vanhus”): opettaja Juho Jussila, Jyväskylä.<br />
AB 117. AB vl-mat2:0028.<br />
1063. “Muotokuva”, rintakuva lippalakkipäisestä miehestä,<br />
katse oikealle. 46,5 x 40 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B<br />
(sin.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 65 (“Muotokuva”):<br />
Eemil Valjus, Jyväskylä. AB 902. AB vl-mat2:0030.<br />
1064. “Piippu-ukko”. Rintakuva silmälasipäisestä, parrakkaasta<br />
miehestä piippu suussa. Katse hieman alaspäin. 41 x 32,5<br />
cm, öljy kankaalle joka pahvilla, ei sign. AB 553. AB vlmat2:0032.<br />
1065. Tyttö ja puku. Rintakuva en face tummatukkaisesta<br />
naisesta, jolla helmet kaulassa ja punapohjainen värikäs juhlapuku.<br />
Rinnassa iso musta ruusuke. 57,5 x 52,5 cm, ei sign.<br />
Prov.: Oscar <strong>Bengts</strong>, Närpiö. AB 385. AB vl-mat2:0033.<br />
1066. “Naisenkuva”. Rintakuva - en face kumartuneena kuvaan<br />
päin - huivipäisestä hymyilevästä eukosta, jolla punaruudullinen<br />
pusero. 33 x 41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Takana: “Nro 5” (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 142 (“Naisenkuva”): Helmi Erkkola, Kangasala.<br />
AB 1306. AB vl-mat2:0034.<br />
1067. Gärda Åback n. 5-6 –vuotiaana. Maalattu Peninkylässä.<br />
Rintakuva vaalealettisestä tytöstä, kasvot hiukan vas. kääntyneenä.<br />
Taustalla holvimainen kuvio. 35 x 32,5 cm, öljy vanerille,<br />
ei sign. Prov.: Bertil Åback, Peninkylä. AB 1141. <br />
AB vl-mat2:0035.<br />
1068. Muotokuvaharjoitelma Maiju Sepästä. Rintakuva punapuseroisesta<br />
naisesta, puoliprofiilissa oikealle. 44 x 40 cm,<br />
ei sign., keskeneräinen. Vrt. valmis maalaus nro 1176 (AB<br />
416). Prov.: Rva Maiju Seppä, Kristiina. AB 192. AB vlmat2:0036.<br />
1069. Vanhahko nainen kutoo ikkunan ääressä. Keskeneräinen.<br />
Polvikuva naisesta punertava esiliina päällä, istuu hieman<br />
vas. kääntyneenä, ikkuna oik. puolella. 34,5 x 27,3 cm,<br />
öljy pahville, ei sign. AB 165. AB vl-mat2:0039.<br />
1070. Nuori neitonen istuu. Keskeneräinen. Mallina mahdollisesti<br />
Astrid Gartz. Punahameinen nainen jalat koukussa<br />
ruskeaa taustaa vasten. 40,5 x 33,5 cm, öljy pahville, ei sign.<br />
Maalattu 1920-luvun alkupuolella. AB 166. AB vlmat2:0040.<br />
1071. Erika tai Liisa <strong>Bengts</strong> lukee korituolissa. Valkopuseroinen<br />
nainen profiilissa vasemmalle, sinertävä hame. Taustalla<br />
pöytää, jolla papereita. 27 x 34,5 cm, öljy pahville, ei<br />
sign. Antti <strong>Bengts</strong> entisöinyt maalauksen 1957 (valkoisen,<br />
päälle vedetyn pohjustuksen poisto). Prov.: Erika <strong>Bengts</strong>; Berta<br />
Lintulahti. AB 613. AB vl-mat2:0041.<br />
1072. “Muotokuva”. Alpo Sailo muovailee. Mies käsivarret<br />
ojennettuina profiilissa oikealle. Käsissä muovailtava hahmo,<br />
taustalla veistoshahmoja. 24 x 32,5 cm, öljy pahville (Wind- 1059.<br />
235
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
sor Newton –pohja), sign. o.a. <strong>Carl</strong>B~~(must.ö-väri). Takana:<br />
“45” (vihr.liitu). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 45. Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 96 (“Muotokuva”): rautatiekirjuri L.<br />
Kekoni. AB 806. AB vl-mat2:0042.<br />
1073. “Sanna-Mamma”. Langankehrääjä. Myssypäinen vanha<br />
nainen istuu karstat kädessä ikkunan ääressä. Rukki oik.<br />
34,5 x 31,2 cm, öljy pahville, sign. v.a. C<strong>Bengts</strong> ~~(must.öväri).<br />
Takana: “Maijun ja Uunon hääpäivänä 1921 Erika ja<br />
<strong>Carl</strong>B~~ (must.tussi); “Nro 3” (sin.värikynä). Sanna-mamma<br />
oli apulaisena Sepällä Teuvan Jussilassa. Prov.: Rehtori<br />
U.U. Seppä, Kristiina. AB 1124. AB vl-mat2:0043.<br />
1074. Lapsi nurmikolla. Keskeneräinen. Vaaleansinipukuinen<br />
lapsukainen istuu metsän laidalla oikealle päin katsoen.<br />
60 x 49 cm, öljy kankaalle joka pahvilla, ei sign., v.a. punakynällä<br />
“Nro 58” (Gallen-Kallelan tekemä 1928). Maalattu<br />
Kristiinan aikana. AB 195. AB vl-mat2:0044.<br />
1075. “Luonnos”. Nainen seisoo laiturilla. Painaa kepillä vesikourua.<br />
Taustalla vettä. Liittyneekö pellavanvalmistukseen?<br />
35 x 27 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (tumm.sin.ö-väri).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 97 (“Luonnos”): lukkarin rva<br />
Hanna Peltonen, Jurva. AB 1086. AB vl-mat2:0045.<br />
1076. Tyttö lieden ääressä. Tyttö istuu profiilissa oikealle,<br />
kädet polvien ympärillä; tulen loimu näkyy kasvoissa, käsissä<br />
ja rinnassa. 53,5 x 37 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.).<br />
Prov.: Gummerus <strong>Oy</strong>:n prokuristi Elli Sirola, Jyväskylä. AB<br />
929. AB vl-mat2:0046.<br />
1077. “Nainen”. Alaston nainen istuu tuolilla. Mallina <strong>Bengts</strong>in<br />
apulaistyttö Berta Lintulahti. Nainen puolittain makaavassa<br />
asennossa punaisella tuolilla, pää käännettynä oikealle<br />
alaspäin. 48,5 x 31,5 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(lyijyk.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 132: joutui saarnaaja Eli<br />
Jokiselle, joka vaihtoi sen toimittaja Eino Auerille. AB 759.<br />
AB vl-mat2:0047.<br />
1078. Nainen ja lapsi takan ääressä. Nainen tuolilla profiilissa<br />
oikealle, kädet polvilla, astia sylissä, lapsi lukee taustalla<br />
Uuni oik., siinä palaa pärevalo. 64 x 75 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (pun.ö-väri); o.a. ylempänä <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (sin.ö-väri).<br />
Prov.: kauppamatkustaja Simo Komsi. CB maksanut taululla<br />
vuokransa K:lle. AB 1108. AB vl-mat2:0048.<br />
1079. “Kehrääjä”. Kehräävä nainen. Valkoesiliinainen nainen<br />
profiilissa vasemmalle, istuu tuolilla rukin ääressä. 41 x<br />
33 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.ö-väri). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 63 (“Kehrääjä”): kauppias Kalle Fallenius,<br />
Kristiina. AB 868. AB vl-mat2:0049.<br />
1080. Nainen kehrää. Punapukuinen nainen (mallina Aini<br />
Erikslund, Myrkky) kehrää ikkunan ääressä vastavalossa, etupuoli<br />
varjossa, etualalla rukki. 33,7 x 25,2 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (väriin kaiverrettu). Takana: “Ostettu 1922<br />
Kristiinassa Saimi Havunen”. Prov.: Saimi Havunen, Kristiina.<br />
AB 1279. AB vl-mat2:0050.<br />
1081. Takan äärellä. Kolme henkilöä takan äärellä:<br />
vas.puoleinen nainen lämmittää jalkojaan takassa, keskimmäinen<br />
katsoo taustalta, oik. puoleinen mies lippalakki päässä<br />
kasvot poispäin. Vas. lattialla hakkuupölkky. 33,5 x 45 cm,<br />
öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: insinööri<br />
Eero Birger Snellman, Jyväskylä. AB 1399. AB vlmat2:0052.<br />
1082. Takkatuli. Avotakassa palaa tuli, oik. rautatanko. 49 x<br />
36 cm, öljy pahville, ei sign. AB 12. AB vl-mat2:0053.<br />
1083. Mies takan ääressä. (mallina Erik Anders B.). Mies seisoo<br />
oik. pitäen takan rautatangosta kiinni. 38,5 x 38 cm,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.: Kyösti Vilkuna, Lapua,<br />
Marielund. AB 856. AB vl-mat2:0054.<br />
1084. Mies tulen ääressä. Vanha kalju mies pallilla takan ääressä<br />
ehkä ompelee jotain, takassa päretuli, lattialla päreitä ja<br />
vakka. 69 x 65 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.ö-väri). Prov.:<br />
Ins. J.Fr. Karpio, Jyväskylä; myyty huutokaupassa. AB 467.<br />
AB vl-mat2:0055.<br />
1085. “Takkamuuri”. Takka jossa puukehikko, pata riippuu<br />
kraakkuraudasta tulen päällä. Räsymattoja edessä. 26,5 x 41<br />
cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (must.ö-väri). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 115 (“Takkamuuri”): Märta Broms, Savonlinna.<br />
AB 1167. AB vl-mat2:0056.<br />
1086. Tupa Tiukasta. Punapukuinen nainen istuu ikkunapenkillä<br />
kutomassa, oik. takka jossa tuli. Ikkuna taustalla.<br />
Ehkä Jurvasta. 50,5 x 61 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.öväri).<br />
Takana: “T. Nordström 1921”. (lyijyk.). Prov.: Pankinjoht.<br />
T. Nordström, Kristiina. AB 1056. AB vl-mat2:0057.<br />
1087. Tuvan sisustaa takan äärellä. Oik. nainen profiilissa<br />
vasemmalle päin kehräämässä rukilla. Naisen takana punainen<br />
tausta. Vas. takka jossa tuli. 30 x 38 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (väriin kaiverrettu). Takana: “Sydämmellisesti onnittelemme<br />
50-vuotiasta Aino Sänttiä, siskot ja Hilma perheineen.”<br />
Prov:. Aino Säntti, Teuva. AB 526. AB vlmat2:0058.<br />
1088. “Tuvaninteriööri”. Tuvan sisustaa. Iso takka keskellä,<br />
räsymattoja etualalla. Oik. ikkuna. 33 x 40,5 cm, öljy vanerille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 36 (“Tuvaninteriööri”): konttoristi Aaltonen. AB 1148.<br />
AB vl-mat2:0059.<br />
1089. Nainen työstää pellavaa takan ääressä. 55,5 x 46 cm,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). Prov.: Isännöitsijä Frans<br />
Mäkelä, Kristiina. AB 933. AB vl-mat2:0060.<br />
1090. “Kangaspuissa”. Oik. nutturapäinen nainen puolittain<br />
selin kutoo kangaspuissa. Valo osuu oikealta naisen selkään.<br />
33,5 x 41 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B~~(väriin kirj.). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 2 (“Kangaspuissa”): Väinö Maula, Aitoo. AB<br />
1303. AB vl-mat2:0061.<br />
1091. “Vyyhdinpuu”. Nainen vyyhtiää lankaa. Punahameinen<br />
nainen pyörittää härveliä, vas. rukki. 54,5 x 51,5 cm,<br />
öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 196 (“Vyyhdinpuu”): rva Aino Tissari. AB<br />
566. AB vl-mat2:0062.<br />
1092. “Kutoja”. Tummahuivinen mummo istuu oikealle ku-<br />
236
Teosluettelo<br />
martuneena. Ikkunasta takaa tulee valoa. 32,3 x 40,8 cm,<br />
öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 85 (“Kutoja”): kauppias Tossavainen, Jyväskylä.<br />
AB 1288. AB vl-mat2:0063.<br />
1093. “Karstaaja”. Kaksi naista istumassa, oik.puoleinen karstaa,<br />
vieressä pöydällä pata, oik. reunassa koppa jossa villoja.<br />
45 x 47 cm, öljy kankaalle joka pahvilla, sign. v.a. (rusk.öväri).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 9 (“Karstaaja”): Aino Knaapi,<br />
Aitoo. AB 1173. AB vl-mat2:0064.<br />
1094. Tuvassa, puhdetyötä tekeviä miehiä. Kuusi miestä hämärässä<br />
pirtissä veistää heinäseipäitä, vas. avotakka. 64,5 x<br />
81 cm, ei sign. Prov.: kaupunginpalvelija Nikolai Huhta, Jyväskylä;<br />
nyk.om. Keski-Suomen museo, Jyväskylä. AB 767.<br />
AB vl-mat2:0065.<br />
1095. Hakalan tupa, Puskamark. Hakalan emäntä kangaspuissa<br />
vas., takka oik. Tuoleilla pärekoppia. 50 x 61,5 cm,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.); o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (rusk.öväri).<br />
Prov.: Kultaseppä Eelis Kantola, Kristiina. AB 850. <br />
AB vl-mat2:0066.<br />
1096. “Puuronkeittäjä”. Takan ääressä seisoo vaaleapukuinen<br />
nainen hämmentää puuropataa. Tumma esiliina. Uunin takana<br />
pärekori. 47 x 43 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
(must.väri). Takana: “500:-” (lyijyk.). Prov.: Prokuristi Elli<br />
Sirola, Jyväskylä. AB 314. AB vl-mat2:0067.<br />
1097. “Sisäkuva”. Sisäkuva tuvasta, jossa kaksikerroksinen<br />
sänky. Oik. ikkunan ääressä puuhailee emäntä selin. Edessä<br />
räsymattoa. 31,8 x 40,5 cm, öljy vanerille, sign. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(tumm.harm.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 120 (“Sisäkuva”):<br />
prokuristi Elli Sirola, Jyväskylä. AB 1069. AB vlmat2:0068.<br />
1098. “Tiukkalaisia”. Punapukuisia naisia pöydän ääressä, vas.<br />
oleva karstaa villoja, edessä pärekori, jossa valmiiksi karstattua<br />
villaa. Keskellä tuoli, jossa istuu nainen selin. 33,5 x 41<br />
cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 82 (“Tiukkalaisia”): Tyyne Karpio, Jyväskylä.<br />
AB 1024. AB vl-mat2:0069.<br />
1099. “Tiukan tupa”. Kaksi kansanpukuista tyttöä tekee käsityötä,<br />
toinen kangaspuissa. Etummaisella vihreäraitainen<br />
puku ja sininen esiliina, taaemmalla punainen puku. Oik.<br />
vuodesohva, jonka peittona lampaannahkapeitto. Lattialla räsymattoja.<br />
33,5 x 41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(rusk.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 33 (“Tiukan tupa”):<br />
Hammaslääkäri Aune Schildt, Jyväskylä. AB 1028. AB vlmat2:0070.<br />
1100. “Takan ääressä”. Kaksi naista ja tyttö takan ääressä.<br />
Etummainen karstaa villaa. Pikkutyttö taaempana pitää takkauunin<br />
raudasta kiinni. 33,5 x 40 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kaiverrettu). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 83 (“Takan ääressä”): pankinjohtaja Lune Lundström,<br />
Heinola. AB 590. AB vl-mat2:0071.<br />
1101. Tiukkalaiset häät, pelimannit, tanssia. 30 x 41 cm, öljy<br />
mahongille, ei sign. Keskeneräinen. Juhlapukuisia naisia rivissä<br />
selin pöydän ääressä, taustalla pelimannit, morsian kruunuineen<br />
vas. AB 144. AB vl-mat2:0072.<br />
1102. Reentekijä pohjalaistuvassa. Mies veistää päreen valossa<br />
rekeä. Mummo kehrää takana, poika nojaa takkaan miehen<br />
takana. 96 x 75 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.).<br />
Prov.: Agronomi Pekka Kankkunen, Mannilan kartano, Laukaa.<br />
AB 936. AB vl-mat2:0073.<br />
1103. “Kankaankutoja”. Vas. naishenkilö selin kangaspuissa.<br />
35,5 x 41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.rusk.öväri).<br />
Takana: “Hyvää Joulua kaikille t. <strong>Bengts</strong>it”. Prov.: Suksitehtailija<br />
Julius Uusitupa, Jyväskylä. AB 1046. AB vlmat2:0074.<br />
1104. “Kehrääjä”. Mummo istuu vas. ikkunan ääressä. 33 x<br />
41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 144 (“Kehrääjä”): rva Aini Ruth, Jyväskylä.<br />
AB 776. AB vl-mat2:0075.<br />
1105. “Koulutyttö”. Oik. punahuivinen tyttö seisoo pöydän<br />
ääressä. Sininen hame, vieressä ikkuna ja tuoli. 41 x 33,5 cm,<br />
öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (rusk.väri). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 52 (“Koulutyttö”): Opettaja Siviä Eloaho,<br />
Aitoo. AB 393. AB vl-mat2:0076.<br />
1106. Höyläävä mies. Oik. mies kumartuneena vasemmalle<br />
höylä kädessä. Mallina Karl Johan Hannus, CB:n setä. 33 x<br />
40,5 cm, öljy kankaalle joka pahvilla, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(rusk.ö-väri). Takana lappu arpajaisista 1925. Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 197 (“Setä”/”Farbror”): kauppias Kalle Fallenius,<br />
Kristiina. AB 865. AB vl-mat2:0077.<br />
1107. “Höyläävä mies”. CB:n setä (farbror) Karl Johan Hannus<br />
höylää. Oik. mies höyläämässä kaappikelloa. 38 x 44,5<br />
cm, väriliitu paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (conté-liitu). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 157 (“Höyläävä mies”): maalarimestari<br />
Hugo <strong>Bengts</strong>, Närpiö. AB 392. AB seka 00392.<br />
1108. Takan ääressä, mies soittaa viulua. Kolme henkilöä takan<br />
ääressä lähes selin katsojaan. Oik. istuva mies, keskellä<br />
pikkupoika, vas. viulua soittava mies. Vas. reunassa saavi. 26,5<br />
x 35 cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.:<br />
Prokuristi Elli Sirola, Jyväskylä. AB 542. AB vl-mat2:0078.<br />
1109. “Iltalampun ääressä”. Kolme henkilöä pöydän ääressä.<br />
Lapset lukevat, äiti seuraa tuolista vierestä. 75 x 64 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Takana: “50” (lila liitu). Prov.:<br />
Jyväskylän seminaarin toverikunnan hankkima luokkien väliseksi<br />
kiertopalkinnoksi lausunnossa; sen voitti IV miesseminaarin<br />
IV –luokka. Nyk.om. Keski-Suomen museo, Jyväskylä.<br />
AB 1004. AB vl-mat2:0079.<br />
1110. <strong>Bengts</strong>ien olohuone Kristiinassa. Oviaukon vas. puolella<br />
kipsiveistos Jussi Mäntysen “Kuoleva hirvi”, joka oli hänen<br />
ensimmäisiä veistoksiaan. Oviaukon oik. puolella jalustalla<br />
Alpo Sailon kipsiveistos kokovartalokuva CB:stä. Vas.<br />
CB:n suunnittelema piironkikaappi sekä ikkunan edessä kolmiopöytä<br />
(1906). Oik. etualalla korituolin edessä CB:n 1906<br />
suunnittelema pöytä. 39,5 x 51 cm, öljy pahville, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (tumm.ö-väri). Prov.: Ester Bernas, Yttermark. AB<br />
1264. AB vl-mat2:0080.<br />
237
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
1111. Sisäkuva, nainen vetää sukkaa jalkaansa. Nainen korituolissa<br />
oik. Taustalla pöytä, ikkuna jonka edessä pikkupöydällä<br />
ruukkukasvi. 42,5 x 44 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). AB 592. AB vl-mat2:0081.<br />
1112. Pöydän ympärillä. Kolme henkilöä öljylampun valossa;<br />
vanhempi nainen (Erika B) istuu vas. pöydän päässä, kaksi<br />
tyttöä punaisissa puvuissa valkoinen esiliina päällä. Toinen<br />
nojaa pöytään taustalla keskellä lukien kirjaa, toinen oik. istuu<br />
reunassa. Taustalla ovi jonka vieressä jalustalla Jussi Mäntysen<br />
kipsiveistos “Kuoleva hirvi”. 73 x 97 cm, sign. o.a. (väriin<br />
raaputettu) <strong>Carl</strong>B~~ Maalattu Kristiinassa. AB 209. <br />
AB vl-mat2:0082.<br />
1113. “Björkö’n ukko”. Lippalakkipäinen mies silmälasit<br />
päässä lukee sanomalehteä verhoilla peitetyn ikkunan vieressä.<br />
Pöydällä öljylamppu, josta valo heijastuu verhojen kautta<br />
lehteen. Vas. 2-kerroksisen sängyn pääty. 55,5 x 68 cm, ei<br />
sign. Takana: “Tämän taulun osti Toverikunta (Kristiinan<br />
Suomalaisen Yhteiskoulun) 18 / 5 –21 lukupirttiinsä”; “Nro<br />
2” (viol.liitu); “5” (vihr.liitu, vedetty yli viol.liidulla). Näytt.<br />
Vaasa 1920, nro 2. Prov.: Kristiinan Suomalainen Yhteiskoulu.<br />
AB 860. AB vl-mat2:0083.<br />
1114. “Lukeva tyttö”. Etualalla pöytää jolla kirjoja yms. Pöydän<br />
takana punapukuinen nainen kumartuneena vasemmalle<br />
pää poispäin kääntyneenä. 26,5 x 35 cm, öljy pahville, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong>B (sin.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 54 (“Lukeva<br />
tyttö”): Elmi Säntti, Kristiina. AB 1275. AB vlmat2:0084.<br />
1115. “Isä”. Erik Anders <strong>Bengts</strong> istuu tuolissa. 69,5 x 56 cm,<br />
ei sign. Takana: “49” (lila liitu). Näytt. Vaasa 1920, nro 49.<br />
Prov.: Ida <strong>Bengts</strong>; nyk.om. Närpes hembygdsförening. AB<br />
387. AB vl-mat2:0085.<br />
1116. “Ikkunan ääressä”. Lukeva tyttö. Hämärä huone, oik.<br />
kirjahylly, keskellä nojatuoli, jossa tyttö sanomalehden kanssa.<br />
Taustalla iso ikkuna, joka osittain peitetty verhoilla. 41 x<br />
33,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 75 (“Ikkunan ääressä”): Lapuan<br />
Yhteiskoulu. AB 855. AB vl-mat2:0086.<br />
1117. “Biljaardi”. Miehet pelaavat biljardia. Viisi miestä, kaksi<br />
biljardipöytää. Etummaisen pöydän ääressä kaksi miestä, vasemmalla<br />
sikari suussa. 33 x 41 cm, öljy vanerille, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong>B~~ (punarusk.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 103<br />
(“Biljaardi”): maisteri Signe Kena, Kokkola. AB 622. AB<br />
vl-mat2:0087.<br />
1118. “Renkipojat”. Kaksi miestä istuu pöydän ääressä. Miesten<br />
varjot seinällä. 40,5 x 33 cm, öljy kankaalle joka pahvilla,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro<br />
27 (“Renkipojat”): apteekkari Hj. E. Tawast, Jyväskylä. AB<br />
538. AB vl-mat2:0088.<br />
1119. “Interiööri”. Huoneen nurkkaus; kirjoituspöytä ja tuoli,<br />
taustalla ikkuna.34 x 41 cm, öljy pahville, sign. v.a.<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(väriin kirj.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 29 (“Interiööri”):<br />
maalari E. Koistinen, Jyväskylä. AB 1229. AB vlmat2:0089.<br />
1120. “Lepohetki”. Kahden miehen tupakkatuokio. Miehet<br />
istuvat vas., oik. pöytä ja tuoli. 33 x 41 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.väriin). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 100 (“Lepohetki”): Säveltäjä Juhani Pohjanmies, Jyväskylä.<br />
AB 749. AB vl-mat2:0090.<br />
1121. “Suutarit”. Kaksi ihmishahmoa vastakkain kahden ikkunan<br />
valaisemassa hämärässä tilassa; toinen istuu pöydällä,<br />
toinen tuolilla. Ikkunoiden valojuovat sinertäviä. 33 x 34,5<br />
cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong>B~~ (lila+sin.ö-väri). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 51 (“Suutarit”): lehtori J.W. Forss, Jyväskylä.<br />
AB 736. AB vl-mat2:0091.<br />
1122. Interiööri. Alpo Sailon kotoa. Olohuone: pöytä keskellä,<br />
sen päällä lamppu, taustalla ruutuikkuna, vas. näkyy<br />
keinutuolia, oik. reunalla arkkua. Kattoparrut näkyvissä. 55<br />
x 66 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (ö-väri). Prov.: Rehtori U.U.<br />
Seppä, Kristiina. AB 413. AB vl-mat2:0092.<br />
1123. Kirkon sisusta. Goottilaistyylisen kirkon holveja; keskimmäisen<br />
holvin päässä soihtuja. 53 x 51,5 cm, ei sign. Prov.:<br />
CB lahjoittanut taulun Jalo Kedolle, Kristiina. AB 1216. <br />
AB vl-mat2:0093.<br />
1124. “Pajassa”. Seppä takoo pajassa. Pimeä tila; seppä (mallina<br />
Hugo Hannus) profiilissa vas. kumartuneena oikealle. Tuli<br />
lähtee säteittäin ahjosta. Taustalla 4-ruutuinen ikkuna. 39 x 46<br />
cm, öljy pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (kelt.ö-väri). Takana:<br />
“69” (rusk.liitu); “2” (vihr.liitu). Näytt. Vaasa 1920, nro 69.<br />
Prov.: Närpiön vanhainkoti. AB 1261. AB vl-mat2:0094.<br />
1125. “Asetelma” / “Tytön muistot”. Tumma arkku ja jakkara<br />
huoneen nurkassa. 26 x 41 cm, öljy vanerille, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. Takana: “Flickans minnen”; “ollut näyttelyssä :<br />
Utställningen i Vasa 23-25 / 1939.” Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 160 (“Asetelma”): johtaja Axel Berg, Närpiö. AB 853. <br />
AB vl-mat2:0095.<br />
1126. “Asetelma”. Pesupaikka: savikulho, rikkinäinen saippualautanen<br />
ja pyyheliina sohvan kulmalla. Sohvan säleikköä<br />
oik. 27 x 40,5 cm, öljy pahville / vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 7 (“Asetelma”):<br />
prokuristi Elli Sirola, Jyväskylä. AB 330. AB vl-mat2:0096.<br />
1127. “Asetelma”. Vesisaavi, vesisanko ja tuoli uunin edessä.<br />
26 x 35,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(lyijyk.väriin). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 89 (“Asetelma”):<br />
rva Hilja Oras, Teuva. AB 1189. AB vl-mat2:0097.<br />
1128. “Asetelma”. Hellalla: kahvipannu, silitysrauta ja kattila.<br />
25,5 x 41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 163 (“Asetelma”): faktori<br />
Lauri Jyrkänne, Jyväskylä. AB 756. AB vl-mat2:0098.<br />
1129. Hyvä kalaonni. Kaloja pöydällä, vas. hauki, keskellä<br />
ahvenia pärekorissa, kalojen takana ruskea savikulho, oik.<br />
vihreä puuastia. Vas. yläkulmassa punaista kaapinovea. 56 x<br />
69 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. Prov.: Maist. Mauri Örnberg,<br />
Kristiina; Lilli Örnberg-Rabe, Ruotsi.<br />
1130. “Kissa”. Tuolin viereen painautunut kirjava kissa. 24,5<br />
x 41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. karissut, ei saa selvää. Prov.:<br />
238
Teosluettelo<br />
Arpajaiset 1925, nro 95 (“Kissa”): opettaja Anni Suomivaara,<br />
Tampere. AB 285. AB vl-mat2:0099.<br />
1131. “Lilja”. Amaryllis-kukka. 32 x 37 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>B~~<br />
. Prov.: Arpajaiset 1925, nro 146 (“Lilja”): liikeapulainen Tekla<br />
Nylund, Jyväskylä. AB 429. AB vl-mat2:0100.<br />
1132. Punainen kukkiva kaktus. 38 x 28,5 cm, sign. y.o.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (sin.ö-väri). Prov.: Lahjataulu Elsa ja Akseli Heporaudalle,<br />
Helsinki. AB 280. AB vl-mat3:0002.<br />
1133. Kukkiva kaktus. 41 x 31,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.: Alli Aho, Kristiina. AB 1076.<br />
AB vl-mat3:0003.<br />
1134. Punainen kukkiva kaktus. 33 x 41 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Tuomari Aarno Kauno, Jyväskylä.<br />
AB 1053. AB vl-mat3:0004.<br />
1135. Kukkiva kaktus ruukussa. 28 x 38,3 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (pun.rusk.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 172:<br />
insinööri N.N. Lötnär, Jyväskylä, saanut teoksen “Muotokuva”<br />
arpajaisista, mutta vaihtanut sen tähän. AB 1153. AB<br />
vl-mat3:0005.<br />
1136. Kukkiva kaktus. 29,8 x 40,5 cm, öljy vanerille, ei sign.<br />
AB 10. AB vl-mat3:0006.<br />
1137. Syklaami ruukussa. 37,5 x 40,5 cm, öljy vanerille, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong>B~~ (must.ö-väri). Takana: “650 Smk” (lyijyk.). Prov.:<br />
Rva Iina Korhonen, Jyväskylä. AB 591. AB vl-mat3:0007.<br />
1138. Kukkiva kaktus. 36,3 x 42,3 cm, öljy vanerille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). AB 1206. AB vl-mat3:0008.<br />
1139. Ritarinkannuksia pihalla. Säveltäjä Juhani Pohjanmiehen,<br />
Jyväskylä, Äijälä, kotitalon kukkapenkki, taustalla olohuoneen<br />
ikkuna. 55 x 46,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin<br />
raaputettu). Takana: “1800 Smk” (lyijyk.). Näytt. Jyväskylä<br />
Alvar Aalto –museo 1976. AB 576. AB vl-mat3:0009.<br />
1140. Näkymä Äijälänjoelle. Vänkyrä koivu oik., alhaalla<br />
ranta ja vaalea vene laiturissa. 85 x 65 cm, ei sign. Perimätieto:<br />
CB ei ollut tyytyväinen maalaukseen. Näytt. Saarijärvi<br />
2000. AB 299. AB vl-mat3:0011.<br />
1141. Pihanäkymä Jyväskylästä. Täplämaalaustekniikkaa.<br />
Pihamaalla kaksi koivua aidan vieressä. Nurmikko edessä, siinä<br />
vas. rakennuksen varjo, kaupunkirakennuksia molemmin<br />
puolin. 34,4 x 41 cm, öljy mahongille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(harm.ö-väri). Takana kehyksen nurkassa: “Nro 13”; mahongissa:<br />
“Nro 8” (lyijyk.). Prov.: Tuomari Juulo Sirola, Jyväskylä.<br />
AB 1289. AB vl-mat3:0012.<br />
1142. Maisema, talo Tourujoen takana. Tie ylös mäelle, siellä<br />
talo, jossa keltainen kuisti. Talon edessä mäellä vas. koivu.<br />
73 x 60 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.ö-väri). Prov.: Kauppaneuvos<br />
Hanna Parviainen, Jyväskylä. AB 1047. AB vlmat3:0013.<br />
1143. Joki. Edessä laituria, johon kiinnitetty vene. Taustalla<br />
näkyy vastarantaa, jossa muutama vänkyräpensaan alaosa. 38<br />
1142.<br />
x 46 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj. lyijyk.).<br />
Prov.: Nti Anni Hirvinen, Jyväskylä. AB 771. AB vlmat3:0014.<br />
1144. Ilta-aurinko, auringonlasku Äijälästä. Suurin osa pinnasta<br />
taivasta: sinistä, keltaista, punaista. Rantamaisema; niitty<br />
puineen ja rakennus rannassa. 38 x 46 cm, ei sign. Prov.:<br />
Toivo Antikainen, Jyväskylä. AB 746 AB vl-mat3:0015.<br />
1145. Auringonlasku Päijänteelle Kumpulasta. Taivasta suurin<br />
osa pinnasta. Enemmän keltaista kuin edellisessä, maasto<br />
harmaa, horisontissa kapea vesiviiru ja metsä sen takana. 40<br />
x 40 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.).<br />
Prov.: Farmaseutti Katri Pyökkimies, Jyväskylä. AB 812. <br />
AB vl-mat3:0016.<br />
1146. Auringonlasku Jyväsjärvelle päin Kuokkalasta. Etualalla<br />
oik. mäki, jossa rakennus puiden suojassa, rannassa pensaita<br />
ja vajoja. Vastarantaa näkyy vas.reunassa, takana Roninmäki.<br />
Pilvinen taivas, auringonvaloa pilvien lomassa alhaalla. 38 x<br />
46 cm, öljy pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.:<br />
Toim.johtaja Mauno Salojärvi. AB 966. AB vl-mat3:0017.<br />
1147. Äijälänjoen rantaa kesällä. Etualalla hirsiä maassa, taempana<br />
vene laiturissa, joki ja vastarannan niitty puineen.<br />
33 x 43,5 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.öväri).<br />
Takana: “Nro 2”; “600:-” (lyijyk.). Prov.: Pentti Soini,<br />
Jyväskylä. AB 600. AB vl-mat3:0018.<br />
1148. Kumpula hämärässä. Kaksikerroksinen rakennus mäellä,<br />
ikkunoista ja kuistilta loistaa valoa. 56 x 69 cm, ei sign.<br />
Maalattu mahdollisesti 1927-29. AB 196. AB vlmat3:0019.<br />
239
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
1149. Laivan valot öisellä Äijälänjoella. 26,5 x 35 cm, ei sign.<br />
Prov.: Suksitehtailija Julius Uusitupa, Jyväskylä. AB 282. <br />
AB vl-mat3:0020.<br />
1150. Joki, valot yössä. Talvinen jokimaisema. Vastarannan<br />
talon ikkunoista loistaa valoa. 38 x 46 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.: Tri Kauko Mikola, Jyväskylä. AB<br />
733. AB vl-mat3:0021.<br />
1151. Mänty, taustalla korpimaisema. Etualalla kalliota mänty<br />
keskellä, järvimaisema takana. 50,5 x 35,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> (lyijyk., ei taiteilijan käsialaa). Prov.: Lähtenyt taideliike<br />
Strindbergiltä eteenpäin. AB 1286. AB 3:0025.<br />
1152. Maisema Tourujoelta. Edessä vene rannassa ja lautoja,<br />
kaksihaarainen joki etualalla, vasemmalla iso rakennus, venevaja<br />
ja muita rakennuksia taka-alalla. 59 x 94 cm, sign. v.a.<br />
C <strong>Bengts</strong> (pun.ö-väri). Prov.: Kulmakoulun johtaja Yrjö Eloniemi,<br />
Helsinki. AB 439. AB 3:0029.<br />
1153. Talvi. Yöllinen näkymä Tourujoen yli. Maalattu mahd.<br />
Mäkisen (CB:n anopin) taloa vastapäätä. Sama aihe kuin<br />
edellä, mutta enemmän valoa. 31,5 x 40,5 cm, öljy vanerille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Takana: “Av tacksamhet<br />
till Filmag Fröken Toini Nyström Erika ja <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926”<br />
(kakkosen päällä 6). Prov.: Maisteri Toini Nyström, Kristiina;<br />
Kristiinan Suomalainen Yhteiskoulu. AB 609. AB vlmat3:0022.<br />
1154. Talvinen kuutamo. Näkymä Äijänjoelle, kaksi koivua<br />
vas., Kuokkalan kartano metsikön takana. 40,5 x 33,3 cm,<br />
öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (sin.must.ö-väri). Takana:<br />
“Hr Rafael Engelberg Kasarmg. 18 Betalt <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.);<br />
“Nro 19” (pun.liitu). Näytt. Helsinki 1929, nro 19.<br />
Prov.: Rafael Engelberg, Helsinki. AB 959. AB vlmat3:0023.<br />
1155. Talvi, Tourujoen puusilta. Lumimaisema, jossa silta<br />
tumman joen yli. Etualalla keskellä puu, vastarannalla mäellä<br />
rakennusta. 38 x 46 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (sin.ö-väri).<br />
Prov.: Kauppaneuvos Hanna Parviainen, Jyväskylä. AB 616.<br />
AB vl-mat3:0024.<br />
1156. Talvista Tourujoen laaksoa. Etualalla hangen takana<br />
rakennuksen kattoa. Tourujoki jäätynyt, vastarannalla mäki,<br />
jossa koivikkoa ja talo. 41 x 36 cm, öljy vanerille, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. Prov.: Sirkku Ojanen, Jyväskylä. AB 617. AB<br />
vl-mat3:0025.<br />
1157. Saunassa. Kumpulan saunasta. Punapukuinen nainen<br />
pesee pyykkiä pyykkilaudalla, saavi edessä. 46 x 38 cm, öljy<br />
vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Hammaslääkäri<br />
Helge Maraste, Jyväskylä. AB 965. AB vlmat3:0028.<br />
1158. “Tyttö” / Tyttö istuu penkillä. Tuvan pöydän ääressa<br />
penkillä oik. pieni tyttö valkoisessa esiliinassa selin, mutta<br />
vartalo kääntyneenä kuvaan päin, kahvikuppi pöydällä. 33,5<br />
x 41 cm, öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin raaputettu).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 31: Opettaja Ranghild Petterson,<br />
Kristiina. AB 1227. AB vl-mat3:0029.<br />
1159. “Taikinan alustus”. Edessä pöydällä taikinakaukalo, sen<br />
ääressä emäntä. Takana vas. takka sytytettynä. 37,5 x 55 cm,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 183 (“Taikinan alustus”): hovioik.neuvos Olavi Rasinen,<br />
Heinola. AB 1224. AB vl-mat3:0030.<br />
1160. Sisäkuvaharjoitelma <strong>Bengts</strong>ien kotoa. Pöydän ääressä<br />
ihmishahmoja. Pöydällä punainen pöytäliina. Oik. ruutuikkuna,<br />
edessä keinutuoli. 27,5 x 35,5 cm, öljy pahville, ei sign.<br />
Prov.: CB:n lahja kotiapulaiselleen Berta Lintulahdelle. AB<br />
1365. AB vl-mat3:0031.<br />
1161. “Björköläinen pirtti 1700-luvulta”. Lattialla viisi räsymattoa<br />
rinnakkain, katossa leipiä. Vas. nurkassa nurkkakaappi,<br />
oik. seinustalla kaksikerroksinen sänky, kirnu ja kaappi. Taustalla<br />
ikkuna jonka ääressä istuu naishahmo. 64 x 74,5 cm, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.ö-väri). Takana: “43” (rusk.liitu); “bestäld”.<br />
Näytt. Vaasa 1920, nro 43. Prov.: Erland Grankull. AB<br />
1334. AB vl-mat3:0032.<br />
1162. “Interiööri”. <strong>Bengts</strong>in huone Kristiinassa Rantakadulla.<br />
Oviaukkoja huoneisiin; etuhuoneessa vas. puusohva, oik. pöytä,<br />
taustalla näkyy useita huoneita. Punainen matto kulkee läpi<br />
huoneiden. 33,5 x 41,5 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(väriin kirj.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 221 (“Interiööri): Juho<br />
Kukkula, Kurikka. AB 1369. AB vl-mat3:0033.<br />
1163. Sisäkuva <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in kodista. Vas. sänky jolla punainen<br />
peite. Nainen istuu sängyllä nojaten puolittain siihen.<br />
Oik. toinen ihmishahmo joka keskustelee sängyllä istuvan<br />
kanssa. 37 x 46 cm, öljy vanerille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(rusk.ö-väri). AB 969. AB vl-mat3:0034.<br />
1164. “Sisäkuva”. Näkymä ovesta huoneeseen. Lattialla punaista<br />
käytävämattoa oven molemmin puolin. 33,5 x 41 cm,<br />
öljy vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 32 (“Sisäkuva”): majuri W. Wiik, Jyväskylä.<br />
AB 1049. AB vl-mat3:0038.<br />
1165. Tyttö ja vene. Tytöllä keltainen huivi ja vihreä liivi,<br />
tytön takana lehvästöä, ohut kerros valkoista maalia taustalla,<br />
oik. purjevene maisemassa. 36 x 46,5 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (rusk.ö-väri). Takana: “58 “ (rusk.liitu); “akvarelli 20<br />
öljyväri 30 (viivan alla: 50” (lyijyk.). Prov.: Pankinjohtaja<br />
Pesonius, Jyväskylä. AB 568. AB vl-mat3:0040.<br />
1166. Nainen tuolissa. Punapukuinen nainen vas., pään takana<br />
ikkunaa. Keskeneräinen. 81 x 65 cm, ei sign. AB 207.<br />
AB vl-mat3:0041.<br />
1167. Lakeusmaisema; peltoa, latoja, taustalla ehkä Peninvuoret<br />
tai mahd. Jurvanjärveltä. Kapea vesiväylä tulee vasemmalta<br />
rantatöyrään takaa etualalle. Töyräällä kaksi ihmishahmoa.<br />
N. 85 x 65 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. Prov.: tunnetaan<br />
vain mv-valokuvasta, joka on otettu CB:n työhuoneesta. AB<br />
1488.<br />
1168. Riihessä. Mies ahertaa lyhteiden parissa. Mahdollisesti<br />
pastelli, n. 45 x 60 cm, sign. ei erotu. Prov.: Tunnetaan vain<br />
mv-valokuvasta. AB 1487. AB lis2:1012 (mv-kuva).<br />
240
Teosluettelo<br />
1169.<br />
1169. Talo puiden takana, aitaa. Kesämaisema: vas. taloa, keskellä<br />
aidattu alue jossa puita, niiden takana talo. Ikkuna pilkottaa<br />
puiden välistä. 48,5 x 62 cm, pastelli pahville, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. Prov.: Opettaja Laura Loulio, Tampere. AB 1352.<br />
AB past2:109.<br />
1170. Lukuhetki pöydän ääressä. Kaksi naishenkilöä istuu lukemassa.<br />
Oik. puoleisella vaalea pusero ja kyynärpää nojaa pöytään.<br />
Pöydällä haarikka. 46 x 54,5 cm, pastelli ruskealle pahville,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. Prov.: Arpajaiset 1925, nro 184:<br />
Helvi Koro. AB 1183. AB past2:103.<br />
1171. Aamusumussa. Viljapelto lakeudella, kuhilaita rivissä.<br />
Taustalla jokiuoma. 48,5 x 64 cm, pastelli paperille, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. Takana: “Smk 2000” (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 131: F. N. Koivisto. AB 1162. AB past2:114.<br />
1172. Riihessä. Kaksi mieshenkilöä puimassa. Edessä vas. viljalyhteitä.<br />
49,2 x 65 cm, pastelli pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
19.. ...esi (ehkä Ruovesi)(tumma past.). Takana: “Kiitollisuudella<br />
Rouva Maiju Sepälle <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>” (koristeellisin kaunokirjaimin,<br />
sin.värikynä). AB 1122. AB past2:117.<br />
1173. Poika. Hattupäinen poika nojaa tuolin selustaan, katsoen<br />
suoraan kuvaan. 61 x 45 cm, pastelli rusk. paperille, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 203: Reino<br />
Ala-Kulju, Seinäjoki. AB 896. AB past2:104.<br />
1174. Nainen takan ääressä. Seisova huivipäinen naishahmo,<br />
joka valaistu oikealta. Kädessä vatkain ja puu-astia. 42,5 x 32,5<br />
cm, pastelli pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (hiili/liitu). Prov.:<br />
Oskar Vainio, Jyväskylä. AB 435. AB past2:113.<br />
1175. Alpo Sailon puutarhasta. Polku johtaa nuoreen metsikköön,<br />
mäki nousee vasemmalle. 62 x 48 cm, pastelli paperille<br />
joka pahvilla, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.liitu). Prov.: Paavo<br />
Minkkinen, Puistola. AB 428. AB past2:096.<br />
1176. Rouva Maiju Sepän muotokuva. Nutturapäisen naisen<br />
rintakuva profiilissa vasemmalle, kumartuneena pöydän ääreen,<br />
kynä kädessä, pöydällä vas. vihreäkupuinen lukulamppu. 40 x<br />
46,5 cm, pastelli paperille, sign. o.a. C:B. (kelt.past.väri). Prov.:<br />
Louhi Valli, Helsinki. AB 416. AB past2:107.<br />
1177. Amaryllis-kukka. 54 x 26,5 cm, pastelli paperille, sign.<br />
a.kesk. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Aino Ilmoni. AB 403. AB<br />
past2: 108; AB past2:CB062.<br />
1178. Riihessä. Ruskeavoittoinen työ. Kolme naista viskurin<br />
äärellä; vas.puoleinen seisoo, oik. nainen kontillaan lattialla,<br />
taustalla nainen viskurin päällä. 48,5 x 62 cm, pastelli pahville<br />
joka vanerilla, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (epäselvä, väriliitu). Prov.:<br />
Elli Sirola, Jyväskylä. AB 317. AB past2:116.<br />
1179. Närpiön vaari Erik Anders <strong>Bengts</strong>. Mies seisoo kumartuneena<br />
kuvaan päin, hattu kädessä, toisessa kädessä keppi. 99 x<br />
68 cm, pastelli paperille joka pahvilla, ei sign. Samasta aiheesta<br />
myös öljytyö nro 949 (AB 216). AB 217. AB past2:105;<br />
past2:CB060.<br />
241<br />
1173.
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
1189.<br />
1180. Hevonen, reki ja mies. Hevonen odottaa harmaan ulkorakennuksen<br />
edessä, mies tyhjentää rekeä. 49,5 x 65 cm, pastelli<br />
paperille joka pahvilla, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (must.liitu). Takana:<br />
“1000:-” (lyijyk.). AB 148. AB past2:112.<br />
1181. Nuotio, kokkotulet. Täplätekniikan tapaisella tekniikalla<br />
tehty. Järvenrantamaisema, edessä nuotio, vastarannalla toinen.<br />
43 x 54 cm, pastelli huopapaperille, ei sign. AB 137. <br />
AB past2:ingpast051.<br />
1182. Auringonlasku, pilviä. Täplätekniikkaa. Violetteja värejä.<br />
Vain horisontti aurinkoineen tehty. 37,5 x 58,7 cm, pastelli<br />
+ liitu paperille, ei sign. AB 136. AB past2:091.<br />
1183. Auringonlasku. Täplätekniikkaa. Violetteja värejä. Järven<br />
pintaa, taivasta. 58,8 x 41,8 cm, pastelli paperille, ei sign.<br />
AB 135. AB past2:092.<br />
1184. Auringonlasku. Sininen järvenpinta, jossa punainen auringon<br />
kajo. 50 x 67,3 cm, pastelli harm. imupaperille, ei sign.<br />
AB 134. AB past2:111.<br />
1185. Kirvesmies veistää puuta. Tyylitelty luonnos. Mies seisoo<br />
kumartuneena profiilissa vasemmalle. Valo tulee vasemmalta.<br />
Ehkä ryijyluonnos “Legendan” vasemmanpuoleiseen osaan. 145<br />
x 88,5 cm, pastelli pahville, ei sign. Vrt. nrot 1468-1474; 1510-<br />
1515. AB 129. AB past2:102.<br />
1186. Vanhan miehen muotokuva. Polvikuva istuvasta miehestä,<br />
pää kallellaan vasemmalle. 66 x 50 cm, pastelli pahville, ei<br />
sign. Prov.: Arpajaiset 1925, nro 130: ins. J.Fr. Karpio, Jyväskylä.<br />
AB 93. AB past2:106.<br />
1187. Purjelaivoja satamassa. Edessä laiturin reunaa, vas. tukkeja,<br />
taaempana purjelaivoja redillä. 48 x 61 cm, pastelli paperille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (epäselvästi, tumma liitu). Prov.: Antti<br />
Väänänen 1926. AB 1451. AB past2:1451; lis:1451.<br />
1188. Jokimaisema lumipyryssä. Åbackan talo talvella. Edestä<br />
joki kapenee vasemmalle päin. Eturantaa näkyy vähän vas., lumisella<br />
vastarannalla iso rakennus ja pienempiä. 49 x 62,5 cm,<br />
pastelli, o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. Prov.: Erland Åback, Peninkylä. AB<br />
1145. AB past073.<br />
1189. Kalle Laaksosen rintakuva. Kasvot puoliprofiilissa oikealle,<br />
pää hieman kallellaan. Tumma puku, valkoinen paita.<br />
Tausta yksivärinen punaoranssi. 53,5 x 44,5 cm, liitu + pastelli,<br />
ei sign. AB 180. AB past007.<br />
1190. Närpiön vanha silta (rak.1808-09), Svinviken, Finby.<br />
Edessä oik. rantapengertä, laituri ja vene. Taustalla vas. silta,<br />
oik. taloja avarassa maisemassa. 32 x 63 cm, öljy, sign. kulunut<br />
pois. Prov.: Hannu ja Ida Strandberg, Närpiö; nyk.om.<br />
Ruotsissa. AB 1469. AB lis:1469.<br />
1191. Sillalla. Jokimaisema, edessä vas. vihreätä rantapengertä,<br />
sillalla hevoskyyti tulossa kohti vas. olevaa rantaa. Joen<br />
toisella rannalla tiivis kyläasutus, jonne tie vie. 64 x 87 cm,<br />
sign. ei näy, mahd. kehyksen alla. Prov.: T. ja I. Bondenstam,<br />
Godby, Ahvenanmaa. AB 1478. AB lis:1478.<br />
242<br />
1192. Talvista Kristiinankaupungin lahtea. Edessä jäistä vettä,<br />
taustarannalla punaisia varastorakennuksia lumisine kattoineen.<br />
Savupiipuista nousee savua kiemurrellen, paksu tummanharmaa<br />
pilvikerros horisontissa. 43,5 x 41,5 cm, öljy<br />
vanerille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin raaputettu). Prov.. Rita<br />
Hästbacka; johtaja <strong>Carl</strong> Sjöblomin, Kristiina, testamenttilahjoitus<br />
Lebellin kauppiaantalo -museolle, om. Kristiinankaupungin<br />
kaupunki. AB 1430. AB lis:1430.<br />
1193. Tyttö ja poika seisomassa pellolla. Tytöllä vas. sirppi<br />
olalla ja kutimet kädessä, pojalla oik. lapio ja kuokka olalla ja<br />
ämpäri kädessä. 115 x 76 cm, öljy + sekatekn. pahville, ei<br />
sign. Takana: “Undertecknad som restaurerat detta arbete<br />
garanterar att det är utfört av min bror <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>. Närpes i<br />
Mars 1964 Oscar <strong>Bengts</strong>”. Korjaus on tehty tökerösti alkuperäistä<br />
muuttaen. Prov.: Tehty alunperin seinämaalaukseksi<br />
Kristiinaan “Kuluttajan kahvilaan”; huutokaupassa n. 1968.<br />
AB 1443. AB lis:1443.<br />
1194. “Kristiina” / Kristiinankaupunki lumisateessa. Etualalla<br />
vettä, taustalla lumista kaupunkia, vas. kirkontorni; maassa<br />
ja katoilla lunta. Isoja lumihiutaleita vesialueella ja taivaalla<br />
vas. 40,5 x 33 cm, öljy pahville joka kankaalla, sign. o.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> (must.ö-väri). Takana: “Männikkö” ( vuoden 1925<br />
arpajaisista). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 73 (“Kristiina”): Oskari<br />
Männikkö, Kokkola; Harry Erikslund, Pietarsaari. AB<br />
1450. AB lis:1450.<br />
1195. Talo talvisella mäellä. Edessä mänty, lumisen mäen takana<br />
metsää. 26 x 36,5 cm, pienennetty leikkaamalla suuremmasta<br />
kankaasta, ei sign. AB 1453. AB lis:1453.<br />
1196. Kaksi pelargoniaa. 43 x 25 cm, öljy vanerille, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong> B~ (must.liitu). Takana: arkkitehtuurihahmotelmia, mm.<br />
pallokupoli. Prov.: Hammaslääk. Toini Pesonius, Jyväskylä.<br />
Luovutettiin sota-aikana huutokauppaan, jolla kerättiin varoja<br />
sotaan. AB 565. AB lis:565.<br />
1197. ‘Jackin’ kannella. Pimeässä mieshahmo kumartuneena<br />
vasemmalle, menossa kannelta alas laivan valaistuun kajuuttaan.<br />
38 x 45 cm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirj.). Prov.:<br />
Elli Sirola, Jyväskylä. AB 313. AB lis:313.<br />
1198. “Sokea kanteleensoittaja”. Tunnetaan vain Eeva Aneron<br />
artikkelista Lempäälän Joulussa 1990 “Muistelmia <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong>istä ja hänen taiteestaan Tampereen tienoilla”. Prov.:<br />
Tellervo Bergius, Vesilahti.<br />
1199. “SALAINEN KOKOUS PIMEÄSSÄ”. IHMISET SEISOVAT PIIRISSÄ<br />
PIMEÄSSÄ, KASVOIHIN TULEE KESKELTÄ VALOA. 25 X 32 CM, AKV.<br />
PAPERILLE, EI SIGN. NÄYTT. VAASA 1920, NRO 124. GALLEN-<br />
KALLELAN NRO 51. AB 1517. AB AKV 438.<br />
1200. SAUNASSA. ALASTON NAISHENKILÖ POLVILLAAN LATTIALLA<br />
PESEE JALKAANSA. KUMARTUNEENA PROFIILISSA OIKEALLE. 17,5 X<br />
23,5 CM, AKV. + LYIJYK. L 155. AB AKV 442.<br />
1201. RATSASTAJA. PITKÄHARJAINEN JA -HÄNTÄINEN FANTASIA-<br />
HEVONEN KULJETTAA SELÄSSÄÄN IHMISHAHMOA. 29,5 X 21,5<br />
CM, TUSSI + AKV. PAHVI-PAPERILLE, EI SIGN. AB 17. AB<br />
LIS2:0017.<br />
1202. HEVONEN JA REKI, HARJOITELMA. LUMINEN PIHAMAISE-
Teosluettelo<br />
MA; HEVONEN REKINEEN TULOSSA OIKEALTA, VAS. NAINEN ÄMPÄ-<br />
RIN KANSSA. 13 X 26 CM, GUASSI PAPERILLE, SIGN. O.A. CARL<br />
BENGTS. PROV.: AKSELI GALLEN-KALLELA, HELSINKI; HAGEL-<br />
STAMIN HUUTOKAUPPA. AB 1392. AB LIS2:1392.<br />
1210. SILTAMAISEMA. ETUALALLA SILLAN RISTIKKOKAITEET, SILTA<br />
JOHTAA OIKEALLE. TAUSTALLA TOINEN SILTA JA RAKENNUS. 54 X<br />
38 CM, AKV. PAPERILLE, EI SIGN. KUULUU CB:N ALKUAIKOIHIN.<br />
AB 51. AB AKV:000051.<br />
1203. TAKKATULEN ÄÄRESSÄ. ÄITI NOSTAA VAUVAN KEHDOSTA<br />
KORKEALLE TAKAN ÄÄRESSÄ, MIES ISTUU OIK. TYÖSTETTY VERTI-<br />
KAALISIN VIIVANVEDOIN. 12 X 15 CM, TUSSI + LIITU + AKV. PAPE-<br />
RILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS (VÄRIIN RAAPUTETTU). AB 19.<br />
AB LIS2:00 19.<br />
1204. ’SOTA VALOSTA’ (AB:N ANTAMA NIMI), PYÖREÄ ORNAMENT-<br />
TI: MIES VENEESSÄ JÄNNITTÄÄ JOUSTA. PELKISTETTY AIHE, MAA-<br />
LATTU PUNAISELLA JA MUSTALLA VÄRILLÄ. MIES VENEEN POHJAL-<br />
LA, TAUSTALLA KAKSI HENKILÖÄ SOUTAA, MUSTALLA TAIVAALLA<br />
TÄHTIÄ. HALK. 16,5 CM, GUASSI + TUSSI PAPERILLE, SIGN. V.A.<br />
C~BENGTS (LYIJYK.). VRT. NROT 1205, 1245-1249. PROV.: A.A.<br />
JALAS, KRISTIINA. AB 987. AB LIS2:0 987.<br />
1205. ’SOTA VALOSTA’ (AB:N ANTAMA NIMI), PYÖREÄ ORNAMENT-<br />
TI: MIES MELOO TÄHTISATEESSA. PELKISTETTY AIHE, MAALATTU<br />
PUNAISELLA JA MUSTALLA VÄRILLÄ. VEDEN PINNASSA VALOHEIJAS-<br />
TUMAA. HALK. 14,5 CM, GUASSI + TUSSI PAPERILLE, SIGN. A.<br />
CARL~B~. VRT. NROT 1204, 1245-1249. PROV.: A.A. JALAS,<br />
KRISTIINA. AB 988. AB LIS2:0 988.<br />
1206. NÄKYMÄ KUMPULASTA PÄIJÄNTEELLE SATEELLA. EDESSÄ<br />
MUSTAKATTOISIA TALOJA, PILVISTÄ SATAA KAATAMALLA. 23 X 34<br />
CM, TUSSI + AKV.LAVEERAUS PAHVILLE, EI SIGN. MAALATTU N.<br />
1927-30. AB 175. AB LIS2:00 175.<br />
1207. KIPUNOITA, DEKORAATIO. 25,5 X 17,3 CM, GUASSI PAPE-<br />
RILLE. TUMMALLA POHJALLA KELTAISIA TÄHTIÄ JOISTA LÄHTEE SIK-<br />
SAK-VANOJA. AB 287. AB LIS2:00287.<br />
1208. TUKKIREET JÄÄLLÄ. PELKISTETTY. MUSTA JA RUSKEA HE-<br />
VONEN JÄÄLLÄ MATKALLA VASEMMALLE, POIKA JUOKSEE KESKELLÄ<br />
REEN VIERESSÄ. 61 X 209 CM, AKV. PAHVILLE, EI SIGN. PROV.:<br />
KAUP.VISKAALI WERNER PALANDER, TAMPERE. AB 1338. <br />
AB LIS2:0 1338.<br />
1209. MAISEMAHARJOITELMA. KESKELLÄ KOIVU JA PENSASTOA,<br />
NIIDEN TAKANA JOKI JA PELTOA. 34 X 45 CM, AKV. PARIISINPAPE-<br />
RILLE, EI SIGN. AB 23. AB AKV:000023.<br />
1211. KOPIO: DIOMEDEKSEN HUVILASTA POMPEIJISSA. “FRÅN<br />
DIOMEDES VILLA I POMPEJ NEAPELS MUSEUM”. 26,5 X 36,5 CM,<br />
AKV. PAPERILLE, SIGN. AB 55. AB AKV:950055.<br />
1212. NAINEN SEISOO TULEN LEIMUSSA. POLVIKUVA KANSANNAI-<br />
SESTA HUIVI PÄÄSSÄ KÄÄNTYNEENÄ VASEMPAAN. 22 X 11 CM, AKV.<br />
+ VAHA, RAAPUTUSTEKN. PAPERILLE, EI SIGN. AB 59. AB LAS-<br />
TUJA158.<br />
1213. TALVISTA METSÄÄ. EDESSÄ VALKEITA HUURTEISIA PUITA,<br />
TAKANA VIHERTÄVÄN HARMAA METSÄ. 23 X 9,2 CM, AKV. PAPE-<br />
RILLE, EI SIGN. AB 61. AB AKV:000061.<br />
1214. TUPA TIUKASTA. EDESSÄ PÖYDÄN ÄÄRESSÄ KAKSI MIESTÄ<br />
NOJAA PÖYTÄÄN, TAUSTALLA TAKKA, JONKA ÄÄRESSÄ KAKSI NAISTA<br />
SELIN KUVAAN. 28 X 39 CM, AKV.LAVEERAUS PAPERILLE. AB 68.<br />
AB AKV:00068.<br />
1215. MAISEMAHARJOITELMA. VIOLETINSÄVYINEN TALVIMAISE-<br />
MA; KESKELLÄ EDESSÄ ISO PUU, TAUSTALLA PELTOA, OIK. TAKANA<br />
TALO. 36 X 50,3 CM, VESIVÄRI AKV.PAPERILLE, EI SIGN. AB 141.<br />
AB AKV:000141.<br />
1216. KAKTUS KUKKII RUUKUSSA. 36 X 50,3 CM, AKV. AKV. PAPE-<br />
RILLE, EI SIGN. AB 140. AB AKV:000140.<br />
1217. KUKKARUUKKU, PIENIÄ PUNERTAVIA KUKKIA. 39 X 49,5<br />
CM, AKV. PAHVILLE, EI SIGN.AB 139. AB AKV:000139.<br />
1218. KAKSI PURJEVENETTÄ, KEULAT OIKEALLE. EDESSÄ KAKSI-<br />
MASTOINEN PURJELAIVA ANKKURISSA, TAKANA OIK. TOINEN. 41,6<br />
X 58,6 CM, AKV. AKV.PAPERILLE, EI SIGN. AB 142. AB VESIVÄ-<br />
RI417.<br />
1219. “RANTANÄKYMÄ”, KRISTIINA. LAITURI JA RANTAPUOTEJA<br />
SATAMASSA. MAALATTU KRISTIINAN KAUDELLA. 29 X 23 CM,<br />
AKV.LAVEERAUS + TUSSI, EI SIGN. EERO BENGTS MERKINNYT CB:N<br />
NIMEN V.A., MUTTA SE ON MELKEIN HÄVINNYT. AB 237. AB<br />
AKV:000237.<br />
1220. SISÄKUVA DAHLSTRÖMILTÄ. PIMEÄ TILA; KESK. YLÄKER-<br />
TAAN MENEVÄT PORTAAT, JOIHIN VALO TULEE YLHÄÄLTÄ. 37 X 51<br />
CM, AKV. + GUASSI PAPERILLE, SIGN. V.A. CARLBENGTS (MUSTE).<br />
TAKANA: “RVA HILMA DAHLSTRÖM’ILLE HILMAN PÄIVÄNÄ ERI-<br />
KA JA CARLBENGTS” (MUSTE). CB OLI HILMAN PÄIVILTÄ LÄHTI-<br />
ESSÄÄN ILLALLA KEKSINYT AIHEEN, HAKENUT VÄRIT KOTOA JA PA-<br />
LANNUT MAALAAMAAN. TYÖ KESTI AAMUYÖHÖN ASTI. PROV.:<br />
LAHJA CB:N PERHEELTÄ HILMA DAHLSTRÖMILLE. AB 780. <br />
AB AKV:000780.<br />
1221. HUONEEN SISUSTA. VAS. KERROSSÄNKY, JOSSA PUNAINEN<br />
VERHO, KESKELLÄ TUOLI, OIK. AVOIN OVI, RÄSYMATTOJA EDESSÄ.<br />
40,5 X 34 CM, AKV. PAHVILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS (MUS-<br />
TE). TAKANA: “800” TAI “600” (HARM.MUSTE). PROV.: HAM-<br />
MASLÄÄK. VELI PAKKALA. AB 802. AB AKV:000802.<br />
1209.<br />
1222. ISTUVA TYTTÖ, HARJOITELMA. TYTÖN YLÄOSA, KUMARTUU<br />
243
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
1230<br />
VASEMMALLE, HAHMOTELTU RUSKEALLA VÄRILLÄ. 33 X 36 CM,<br />
AKV. PARIISINPAPERILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS (LYIJYK.). PROV.:<br />
ARPAJAISET 1925, NRO 78 (“LUONNOS”): SOK:N JOHTAJA K.V.<br />
LAITILA, JYVÄSKYLÄ. AB 903. AB AKV:000903.<br />
1223. “PERUNARIIVAJAISET”. VIISI NAISTA ISTUU LATTIALLA RAAS-<br />
TAMASSA PERUNOITA. 41 X 59 CM, GUASSI + AKV. PAHVILLE, EI<br />
SIGN. PROV.: ARPAJAISET 1925, NRO 40 (“PERUNARIIVAJAISET”):<br />
FANNY LAAKKONEN. AB 1158. AB AKV 441 (1158).<br />
1224. LAMPAANKERITSIJÄT. MAALATTU BENGTSIN PIHAMAALLA.<br />
NAISET PIHAMAALLA ISTUVAT KERITSEMÄSSÄ LAMPAITA. LAPSIJOUK-<br />
KO VIERESSÄ. HENKILÖT VASEMMALTA: OPETTAJA MIKKO STARCK,<br />
UNO HANNUS, ELSA ROSENLÖF, SEPÄNMUORI BERGSTRÖM, IDA<br />
BENGTS JA ANNA-STINA BENGTS. 17 X 30,3 CM, TUSSI +<br />
AKV.LAVEERAUS (POHJALLA LYIJYK.),EI SIGN. SAMASTA AIHEESTA<br />
TYÖT NRO 80 (AB 149), 967 (AB 1164) JA ETSAUS 1304 (L<br />
47). PROV.: ELSA ROSENLÖF, NÄRPIÖ. AB 1266. AB AKV:03-<br />
1266.<br />
1225. “KIPUNOITA”. PIMEÄ LUMIMAISEMA, JOSSA MATALA TALO<br />
HANGEN TAKANA. TALON SAVUPIIPUSTA TULEE PUNAISIA, GEOMET-<br />
RISESTI TAITTUVIA VALOJUOVIA. TALON IKKUNOISTA NÄKYY PU-<br />
NAISTA VALOA. 53,5 X 129 CM, AKV. + GUASSI PAHVILLE, SIGN.<br />
O.A. CARL BENGTS (EI CB:N OMAKÄTINEN). AB 1305. AB<br />
AKV:091305.<br />
1226. NÄKYMÄ KUMPULAN PUUTARHASTA. SYKSY, KAKSI LEHDE-<br />
TÖNTÄ PUUTA. NIIDEN TAKANA PENSAIKKOA. ETUALA VARJOSSA,<br />
VALO TULEE VASEMMALTA TAUSTALTA. 46 X 30 CM, AKV. PAPERIL-<br />
LE. TAKANA ERIKA B:N TODISTUS. PROV.: JÄI INS. OTTO SAL-<br />
MENKIVELLE, JOKA MUUTTI KUMPULAAN BENGTSIEN JÄLKEEN<br />
1930-LUVULLA. AB 302. AB AKV:000302.<br />
1227. OJANKAIVUUTYÖMAA. SUON OJITUSTA KUUDEN HENKILÖN<br />
VOIMIN; YKSI SEISOO OJAN POHJALLA, LAPSI VAS. VETÄÄ HARAVALLA<br />
OJAN REUNALTA MAATA. 20,7 X 32,5 CM, TUSSI + AKV. LAVEERAUS<br />
HARMAALLA, EI SIGN. PROV.. ALPO SAILOLLE LÄHETETYSSÄ KIRJEESSÄ.<br />
AB 1371. AB AKV:001371.<br />
1228. NAISEN KASVOKUVA. ERIKA BENGTS. HIUKSET JA KASVOT<br />
TUMMAT, KASVOT KÄÄNTYNEENÄ PUOLIPROFIILISSA VASEMMALLE. 15<br />
X 15 CM, TUSSI + AKV. LAVEERAUS PAPERILLE. AB 62. AB<br />
AKV:000062.<br />
1229. OMAKUVA, 1911-1913. MAHDOLLISESTI AKV. KARTONGIL-<br />
LE. ASU SAMA KUIN VUODEN 1911 OMAKUVASSA AB 623. TÄSSÄ EI<br />
YHTÄ SUURIA KONTRASTEJA. PROV.: TUNNETAAN VAIN MV-VALOKU-<br />
VASTA JOKA OTETTU CB:N TYÖHUONEESTA. AB 1486.<br />
1230. “MERELLÄ”. PURJEVENE VAUHDISSA. VENE TULOSSA ALHAAL-<br />
LE VASEMMALLE. 26,5 X 35,5 CM, TUSSI + AKV. AB 425. AB<br />
VESIVÄRI425.<br />
1231. “TVÄRVIGGEN”-KALASTAJA-ALUS MERELLÄ. KAKSI MIESTÄ SEI-<br />
SOO VENEESSÄ, YKSI ISTUU. 19,5 X 24,5 CM, TUSSI + AKV. + GUASSI<br />
KARTONGILLE. AB 1524. AB 1524.<br />
1232. “VIHOLLISLAUMA TULOSSA” / SOTA! RATSULLE NOUSU. AVA-<br />
RA MAISEMA. ETUALALLA VAS. MIES KIIPEÄMÄSSÄ HEVOSEN SELKÄÄN.<br />
22 X 35,5 CM, AKV. OHUELLE PAPERILLE. AB 1508. AB AKV 372.<br />
244<br />
1233. HIRSIRAKENNUS PALAA; HEVOSIA JA SOTILAITA / KASAKOITA<br />
VAS. SEN EDESSÄ. 21 X 16,5 CM, AKV. OHUELLE PAPERILLE, JOKA RE-<br />
PEYTYNYT ALHAALTA. AB 1509. AB 1509.<br />
1234. LINTUJA, PUUNLEHTIÄ, NAISEN KASVOT LEHDELLÄ. TUMMAN-<br />
SINISELLÄ VAALEANSINISELLE POHJALLE. 16 X 24 CM, AKV. L 1. AB<br />
LASTUJA00162.<br />
1235. PRINSSI JA PRINSESSA KIITÄVÄT HEVOSELLA VASEMMALLE. PRIN-<br />
SESSA LEIJAILEE ILMASSA PITÄEN KIINNI PRINSSIN VYÖTÄRÖSTÄ. 5,8 X<br />
11 CM, ALLA : UNGE... SVEN REDSIG SJU NU OM EN H... ATT MEDAN<br />
DE ANDRA MÄN... SAGA (LYIJYK.), AKV. + TUSSI. L 2. AB LASTU-<br />
JA00146.<br />
1236. IHMISTEN SILUETTEJA RAVINTOLASSA. HAHMOJEN PÄÄLLE MAA-<br />
LATTU RUUDUKKO. 25 X 30,5 CM, AKV. L 3. AB LASTUJA00154.<br />
1237. SEISOVA TYTTÖ. PUNAPUKUINEN PIKKUTYTTÖ PROFIILISSA VASEM-<br />
MALLE KATSELEE IKKUNASTA ULOS. KUVATTU HAMEENHELMAAN ASTI.<br />
99 X 50 CM, PASTELLI KARTONGILLE. AB 1530. AB LASTUJA1530.<br />
1238. ERIKA BENGTS. KASVOKUVA EN FACE, PÄÄN YMPÄRILLÄ KAA-<br />
REVIA VIIVOJA. 14 X 12 CM, TUSSI + VÄRILAVEERAUS, EI SIGN. AB<br />
104. AB VESIVÄRI104.<br />
1239. ERIKA BENGTS. RINTAKUVA PROFIILISSA, PUNAINEN PUSERO,<br />
SINIKUVIOINEN ESILIINA, NUTTURASSA SININEN SOLKI. 51 X 35,5<br />
CM, AKV. KARTONGILLE. AB 1528. AB LASTUJA1528.<br />
1240. ERIKA BENGTS. RINTAKUVA, KASVOT PROFIILISSA VASEMMALLE<br />
PÄIN. VAALEA PUSERO, SININEN ESILIINANNAUHA. 47,5 X 35 CM,<br />
AKV. OHUELLE PAHVILLE, EI SIGN. L 4. AB VESIVÄRI439.<br />
1241. TAITEILIJA SEISOO SAVUPIIPUN PÄÄLLÄ KÄDET TASKUISSA.<br />
24,5 X 11 CM, TUSSI + AKV. L 5. AB LASTUJA175.<br />
1242. MIEHEN KASVOT. ILMEISESTI OMAKUVA EN FACE, KATSE<br />
ALASPÄIN. MAALATTU ETUPÄÄSSÄ HARMAALLA JA RUSKEALLA, KAS-<br />
VOISSA HIEMAN KELLERTÄVÄÄ VÄRIÄ. 11 X 12 CM, AKV. KARTON-<br />
GILLE. L 6. AB LASTUJA178.<br />
1243. PUOLITTAINEN ABSTRAKTIO, SINISTÄ JA PUNAISTA: PURJE-<br />
VENE JA RATSUMIES. 21 X 28 CM, TALIA + AKV., RAAPUTUSTEK-<br />
NIIKKAA. L 7. AB LASTUJA00134.<br />
1244. “TUKKIJOELLA”. MIES JA KEKSI KARILLA, ILTA-AURINGON<br />
VALOA VEDESSÄ. OIK. VENE JOSSA ONKIJA, TAUSTALLA VAS. SAARI.<br />
24 X 48 CM, AKV. + GUASSI KARTONGILLE. L 8. AB LIS2:000.<br />
1245. ’SOTA VALOSTA’ (AB:N ANTAMA NIMI). LENTÄVÄ VENE AVA-<br />
RUUDESSA. VENEESSÄ KAKSI OLIOTA. VÄINÄMÖISEN LÄHTÖ MAAN<br />
PÄÄLTÄ? TAITEILIJAN HENGEN VAPAA LIITELY AVARUUDESSA? 39 X<br />
29,5 CM, AKV. + GUASSI + TUSSI KARTONGILLE. VRT. NROT 1204,<br />
1205, 1246-1249. AB 1515. AB LIS2:1015.<br />
1246. ’SOTA VALOSTA’ (AB:N ANTAMA NIMI). LENTÄVÄ VENE AVA-<br />
RUUDESSA. PERÄNPITÄJÄ JA KAKSI SOUTAJAA. 42 X 15 CM, AKV. +<br />
GUASSI + TUSSI KARTONGILLE. VRT. NROT 1204, 1205, 1245,<br />
1247-1249. AB 1516. AB LIS2:1016.<br />
1247. ’SOTA VALOSTA’ (AB:N ANTAMA NIMI). TYTTÖ JA POIKA<br />
AVARUUDESSA HAUTAUSMAAN ÄÄRELLÄ SOIHDUT KÄSISSÄ VILKUT-
Teosluettelo<br />
TAVAT LENTÄVÄLLE VENEELLE. 35 X 28 CM, AKV. + TUSSI PAPERIL-<br />
LE. VRT. NROT 1204, 1205, 1245, 1246, 1248, 1249. AB 1514.<br />
AB LIS2:1017.<br />
1248. ’SOTA VALOSTA’ (AB:N ANTAMA NIMI). AVARUUSVENEESTÄ<br />
NÄKYVISTÄ OSA; HAHMO SOUTAA YHDELLÄ AIROLLA. 16,5 X 16<br />
CM, AKV. + TUSSI PAPERILLE. VRT. NROT 1204, 1205, 1245-1247,<br />
1249. L 9. AB LIS2:1018.<br />
1249. ’SOTA VALOSTA’ (AB:N ANTAMA NIMI), RATSUKKO. PUNAI-<br />
NEN RATSASTAJA TORVI KÄDESSÄÄN MUSTALLA TAUSTALLA, TÄHTIÄ<br />
JA KIPINÄVIIVOJA. AKV. + GUASSI PAPERILLE, EI SIGN. VRT. NROT<br />
1204, 1205, 1245-1248. AB 1505. AB LIS2:9999.<br />
1250. “REKIAJELULLA” . PUNAISIA GEOMETRISIA KUVIOITA TUM-<br />
MALLA POHJALLA, PIENIÄ TÄHTIKUVIOITA. 6,5 X 29 CM, TUSSI +<br />
GUASSI. L 10. AB LIS2:6666.<br />
1251. VAALEANPUNAPUKUINEN LETTIPÄINEN TYTTÖ MUSTISSA<br />
JUHLALIIVEISSÄ SEISOO SELIN MÄELLÄ. MAALATTU PUNERTAVALLE<br />
POHJALLE. KASVAVIA LEHTIÄ TYTÖN HAMEEN VIERESSÄ. 34 X 16<br />
CM, GUASSI. L 11. AB LIS2:333330; AB LASTUJA1513.<br />
LAIDALLA. TAUSTALLA OIK. KYLÄ. 39 X 25,3 CM, AKV. + TUSSI<br />
PAPERILLE. TOTEUTETTU. AB 42. AB LIS2:00 42.<br />
1259. Järvimaisema, kuvitusluonnos Gummeruksen “Kevätuhri”-kirjan<br />
kanteen. Soikion sisällä maisema; lähirannalla mökki<br />
ja vinttikaivo. 12,5 x 23,5 cm, tussi pahville. Toteutunut. AB<br />
110. AB lis2:1005; AB lis2:1006 (painettu kansi).<br />
1260. “RISTIN RINTAMALTA” -KIRJAN (SIMO KORPELA) KANSILUON-<br />
NOS GUMMERUKSELLE. HARMAALLA TAUSTALLA HAUTARISTI KES-<br />
KELLÄ. 39 X 25,3 CM, AKV. PAPERILLE. AB 41. AB LIS2:00 41.<br />
1261. KUNNIAKIRJAN VIGNETTI: OTTO LUCANDERILLE SVENSKA<br />
FOLKSKOLANS VÄNNER -YHDISTYKSELTÄ. MAISEMA-AIHE. 24 X 33<br />
CM, AKV. + TUSSI PAPERILLE. L 12. AB LIS2:1008.<br />
1262. Luonnos “Gummeruksen kevätkirjoja”-julisteeseen.<br />
Antiikin jumalatar ajaa Pegasosta, siluetti, suunta oikealle.<br />
Tausta sininen, kuva-aihe vaalea. CB leikkasi itse julisteen<br />
linoleumiin, jolla se painettiin Gummeruksella. Tämä tapahtui<br />
mahdollisesti 1925-26. 50 x 65 cm. L 13. AB lis2:1004.<br />
AB lastuja1.<br />
1252. VIRKKAAVA NAINEN. PUNAPUKUINEN NAINEN SEISOO SE-<br />
LIN KUVAAN, HIUKAN OIKEALLE KÄÄNTYEN. PUNAINEN HUIVI,<br />
KÄSISSÄ KÄSITYÖ. 32,5 X 24,5 CM, AKV. AB 1535. AB LASTU-<br />
JA00149.<br />
1253. Talvinen savutupa. Vinttikaivo oik. 26 x 32 cm, contéliitu<br />
laveeraus, sign. o.a. C Bä. Prov.: Elli Sirola, Jyväskylä. AB<br />
320. AB past071.<br />
1254. Kristiinankaupunki. Edessä vettä, kaupungin profiili<br />
taustalla. Vas. raatihuone, kirkot. Maisema näyttää puuttomalta.<br />
Jäykästi maalattu. 26,5 x 35 cm, öljy vanerille, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (väriin kirjoitettu). Prov.: Mauritz Öhrnberg,<br />
Kristiina; Markus Rabe, Tukholma. AB 1543. AB markus<br />
tavlaCB1815.<br />
KUVITUKSIA, JULISTEITA, PAINOTUOTTEITA<br />
1255. VINJETTI “PIIRITANSSEJA” -LAULUKIRJAAN/ VIGNETT TILL<br />
RINGDANSER -SÅNGBOKEN UTGÖRD AV OTTO ANDERSSON,<br />
(1906). KANSANPUKUISIA TYTTÖJÄ JA POIKIA TANSSII PIIRISSÄ. 18<br />
X 24 CM, TUSSI + AKV. PAHVILLE, SIGN. O.A. CB (TUSSI). TAKA-<br />
NA: “ VIGNETT TILL RINGDANSER UTGÖRD AV OTTO ANDERS-<br />
SON TECKNAD AV CARL BENGTS 1906” (MUSTE). PROV.: PROF.<br />
OTTO ANDERSSON, TURKU. AB 1195. AB LIS2:06 1195.<br />
1256. Kansanomaisia rakennuksia, perinnemaisemia, sisäkuvia.<br />
Piirretty Paraisilla 1908. Artikkeliin “Från en gammaldags<br />
by” liittyen. Useissa kuvissa sign. Brattnäs Pargas 1908<br />
C.Bts. Brage Årsskrift 1907-08, Helsingfors 1908. L 20.<br />
1257. Kuvia lukutikuista. CB:n kirjoittamaan artikkeliin<br />
“Träslöjdsminnen från abc-tiden” liittyen. Brage Årsskrift<br />
1907-08, Helsingfors 1908. L 21.<br />
1257.a. Suolahden Metsästysseuran merkki, 1918. Ei toteutettu.<br />
1258. “KUNNIAN KUKKULOILLE”, LUONNOS GUMMERUKSELLE<br />
KIRJAN KANNEKSI. MIES JA NAINEN KESKUSTELEVAT VILJAPELLON<br />
1262.<br />
1263. Kansiluonnos “Joulu Kirjekyyhkynen”-lehteen. Rekiajeluaihe,<br />
lumihiutaleita. 36,5 x 28,5 cm, akv. + guassi. Ei<br />
julkaistu. AB 1512. AB lis2:1001.<br />
1264. Kristiinan Rautatehdas <strong>Oy</strong>:n liikemerkki. Aiheena kirveen<br />
terä hammaspyörän päällä. Halk. 16 cm, tussi + akv.<br />
kartongille. L 14. AB lis2:1000.<br />
1265. Suupohjan Nahkatehdas <strong>Oy</strong>:n, Kristiina, liikemerkki.<br />
17 x 40 cm, tussi + akv. kartongille. Sisäkkäiset kolmiot. Sisemmässä<br />
sininen tausta, jolla kelt. nahka; siinä puskeva härkä.<br />
L 15.<br />
1266. Sotilaat ja hevoset, hyökkäys itään. Kansikuvaluonnos.<br />
Kolme valkoista ratsua sotilaineen hyökkäämässä oikealle.<br />
Taustalla Suomen vaakunaleijona hyökkäämässä samaan<br />
suuntaan, yhtenä rivistöstä. Taustaväri punainen. 78 x 56 cm,<br />
guassi + liitu kartongille. Suunniteltu Jyväskylän Suojeluskuntapiirin<br />
julkaisun kansikuvaksi. L 16. AB lis2:0002;<br />
AB lastuja0002.<br />
245
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
1267. Kristiinan Suojeluskuntayhdistyksen lippu, luonnos,<br />
toteutettu. Liitu + akv. kartongille. Sininen hakaristi, jonka<br />
keskellä jousta jännittävä mies. Prov.: Lopullinen luonnos ja<br />
lippu (36 x 41 cm) Sotamuseossa. AB 1526. AB 1526.<br />
1268. Kansikuva “Keski-Suomi Suojeluskuntatyössä. Jyväskylän<br />
Suojeluskuntapiiri, 1928.” Valkeita ratsuja tummalla<br />
pohjalla kiitämässä oikealle, kohti itää. Toteutunut. L 22. <br />
AB seka2 sky002.<br />
1269. Kansikuva “Keski-Suomi Suojeluskuntatyössä. Jyväskylän<br />
Suojeluskuntapiiri 1917-1927.” Kuva-aiheena ympyrän<br />
sisällä hevonen auroineen ja mies ase olalla. Tussiluonnos.<br />
Toteutuneessa kansiluonnksessa mies vasemmalla, hevonen<br />
oikealla. Ei julkaistu, vain värilliset kansiluonnokset<br />
olemassa. L 23. AB sekalVIII 011.<br />
1270. Jyväskylän Suojeluskuntapiirin 10-vuotisjuhlan juliste,<br />
1930-luku. 89 x 55,5 cm, tussi kartongille, sign. peilikuvana<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>. Aihe sama kuin “Itää vastaan” -reliefissä.<br />
AB 211.<br />
1271. “Kauhajoen Karhun” urheiluseuramerkki, luonnos.<br />
Karhun pää keskellä v:n muotoisessa kuviossa. 7 x 10 cm,<br />
akv. kartongille. Toteutettu 1929 ja ollut käytössä. L 18. <br />
AB lis2:00.<br />
1272. Juliste (painettu). 39 x 65 cm. Siivekkäällä hevosella<br />
lentävä mies Suomen lipun kanssa matkalla oikealle. L 19. <br />
AB lastuja: juliste.<br />
1273. LEHMIÄ RANNALLA. KOLME LEHMÄÄ RANNALLA MENOSSA<br />
JUOMAAN VASEMMALLA OLEVAAN JÄRVEEN. KAIKILLA KELLOT KAU-<br />
LASSA. EHKÄ LUONNOS KUVITUSTA VARTEN. 7 X 25,5 CM, AKV.<br />
PAPERILLE. L 17. AB LIS2:0000.<br />
1274. Maisemapanoraama: puiden välistä näkyy järven rantaa.<br />
58 x 203 cm. Alaosa suuremmasta maalauksesta, mahd.<br />
kulissia varten. AB 1534. AB lastuja1534.<br />
1275. Tohtori Sakari Kuuselle adressi vuonna 1934, Gummerus<br />
<strong>Oy</strong>:ltä. Kuva-aiheena vanha kuusi. 15 x 20 cm, tussi<br />
pergamentille, sign. v.a. C.B. AB 309. AB lis2:1007.<br />
1276. Liikemerkki “parturi H. Ollilainen”, Jyväskylä, 1915.<br />
Aiheena Väinämöisen lakin alta pursuilevat hiukset. L 24.<br />
1277. LIPPULUONNOS, SININEN HAKARISTI. POHJALLA PUNAISIA<br />
JA SINISIÄ ORNAMENTTEJA. 23 X 26 CM, AKV. L 25. AB LASTU-<br />
JA00147.<br />
1278. NAUHAORNAMENTTI, KAKSI KURKEA SINISELLÄ POHJALLA.<br />
31 X 9 CM, AKV. L 26. AB LASTUJA00152.<br />
1279. NAUHAORNAMENTTI, PELKISTETTYJÄ PÖLLÖJÄ SINISELLÄ<br />
POHJALLA. 7,5 X 14 CM, AKV. L 27. AB LASTUJA00150.<br />
1280.”Toteemipaalu” täynnä aiheita: henkilöitä, eläimiä jne.,<br />
24 x 8 cm, tussi, sign. 1911. L 28. AB lastuja00159.<br />
1281. Kipinävyyhti, dekoraatio. Keltaoranssi viivarykelmä<br />
sinivihreällä pohjalla. 11 c 11,5 cm, väriliitu kartongille. L<br />
29. AB lastuja173.<br />
1282. Adressi- / onnittelukortti: tumma tulivuori jonka kraaterista<br />
lähtee punaisia säkenöitä, sininen tausta. 25,5 x 17,5<br />
cm, tussi paperille. Alla tekstausta: “HEIKKI HYITTINEN<br />
PETRON PÄIVÄN...”. L 39. AB lastuja179.<br />
1283. Vauhtipyörä, 1910. Vesipetodekoraatio kiertyy kehäksi.<br />
31 x 21,5 cm, lyijyk. + akv. + tussi kartongille, sign. v.a. C. B.<br />
1910 (lyijyk.). Näytt. Vaasa 1920, nro 72. AGK:n nro 56.<br />
AB 1493. AB 1493.<br />
1284. KAKSI VAAKUNAA: PUNA- JA SINIPOHJAINEN “LYHDEVAA-<br />
KUNA”. 56,5 X 82,5 CM, GUASSI + PLAKAATTIVÄRI KARTONGILLE.<br />
AB 1529. AB LASTUJA1529.<br />
1285. PUNAINEN VAAKUNALUONNOS. LYHDE JONKA EDESSÄ<br />
MIEKKA, 9 RUUSUKETTA PÄÄKUVION YMPÄRILLÄ, MUURIKRUUNU.<br />
25 X 17,5 CM, GUASSI KARTONGILLE. AB 1529A. AB<br />
LASTUJA1529A.<br />
1286.SININEN VAAKUNALUONNOS. LYHDE JONKA EDESSÄ MIEK-<br />
KA, 9 PIKKULYHDETTÄ PÄÄKUVION YMPÄRILLÄ, MUURIKRUUNU. 29<br />
X 17 CM, GUASSI KARTONGILLE. AB 1529B. AB LASTUJA1529B.<br />
1287. SININEN VAAKUNALUONNOS, LEIJONAVAAKUNA. VASEMMAL-<br />
LE PÄIN HYÖKKÄÄVÄ LEIJONA, SEN YMPÄRILLÄ 9 PIKKULYHDETTÄ.<br />
25 X 17,5 CM, KARTONKI. AB 1529C. AB LASTUJA1529C.<br />
1288. EX LIBRIS Esteri Alajoki (toteutunut), 10,8 x 8,2 cm,<br />
musta painoväri, ruskehtava paperi, linopainanta. Aihe: avonainen<br />
kirja, pilareiden takana jokimaisema lakeudelta. Om. Kirjakauppias<br />
Ester Alajoki, Jyväskylä, Kristiinankaupunki. L 30.<br />
1289. EX LIBRIS Antero S. Avela (toteutunut), 7,1 x 8,2 cm<br />
(5,3 x 6,3 cm), tussipiirros, offsetpaino, ohut vaalea paperi,<br />
sign. o.a. C B. Aihe: kirjoja ja palava kynttilä. Om. Gummerus<br />
<strong>Oy</strong>:n kirjallinen johtaja Antero S. Avela, Jyväskylä. L 31.<br />
1290. EX LIBRIS <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> (toteutunut), 7,7 x 7,1 cm,<br />
etsaus, kuparilevy. Aihe: tyttö ja poika mökin pihamaalla. L<br />
32.<br />
1291. EX LIBRIS Osmo Kivinen (toteutunut), 12 x 8,3 cm,<br />
tussipiirros, offsetpaino, vaalea paperi, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>.<br />
Aihe: palatsin portaat. Om. pankinjohtaja Osmo Kivinen,<br />
Jyväskylä. L 33.<br />
1292. EX LIBRIS -luonnos: Liisa <strong>Bengts</strong>, aihe: Liisan talo ja<br />
pihalammikko. Tussipiirros, sign. o.a. C.B. 1933. L 34.<br />
1293. EX LIBRIS -luonnos: Sirkka Dahlström, aihe: Tyttö<br />
portilla katselee lintuja. Piirros vieraskirjaan, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 16.V.33. L 35.<br />
1294. EX LIBRIS -luonnos: maanmittausins. J.F. Karpio,<br />
Jyväskylä. Aihe: Vanha kuusi jonka juurella kivistä tehty rajapyykki.<br />
L 36.<br />
1295. EX LIBRIS -luonnos: Gummeruksen toim.joht. Oskari<br />
Vainio, Jyväskylä. Aihe: Vainion kesämökiltä Leppävedellä:<br />
mies onkii kirja sylissä saunarannassa. L 37.<br />
246
Teosluettelo<br />
1296. EX LIBRIS -luonnos: Raf. Jurvelius. Aihe: viulunsoittaja<br />
nojaa keskiaikaiseen linnoitukseen. Piirretty kirjan sivulle.<br />
L 38.<br />
GRAFIIKKAA<br />
1297. Kanteleensoittaja, ensimmäisiä graafisia kokeiluja, 14,6<br />
x 9,6 cm, etsaus, kuparilevy. Levyn toisella puolella Naisen<br />
muotokuva, viivasyövytys. Levy löytynyt Alina <strong>Bengts</strong>in huutokaupan<br />
jälkeen 1974 vanhan tuolin istuinosasta. L 40.<br />
1309. Vanha uuni, etsaus, laatta hävinnyt, sign. v.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong>. Sama aihe, josta olemassa vanha mv-valokuva (teos<br />
nro 140). Näytt. Turku 1915. L 52.<br />
1310. Kaski II, 19,5 x 24,9 cm, rasvaliitusyövytys, sinkkilevy,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>. L 53.<br />
1311. Kärrykulkue, 10,8 x 15,7 cm, etsaus sinkkilevylle. Vrt.<br />
Tervankuljetus, nro 1381 (AB 1294). L 54.<br />
1298. “Kyläkatu” / Vanhasta Turusta / Puolalan mäki, 23 x<br />
16,5 cm, kuivaneula (?), sinkkilevy, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong><br />
1901. Näytt. Helsinki Strindberg 1914; Turku 1915; Jyväskylä<br />
1915. Kuva: Veckans Krönika 5.12.1914 (“Bygata”). L<br />
41.<br />
1299. Talo mäen rinteessä, petäjä lumisella mäellä, 7,9 x 7,8<br />
cm, mahd. etsaus, kuparilevy, painettu punaruskealle paperille.<br />
Takana: “C. <strong>Bengts</strong> 1902” (lyijyk.; ei ehkä CB:n oma<br />
merkintä). Prov.: kaupunginviskaali Werner Palander, Tampere.<br />
L 42. AB lis2:02 1447.<br />
1300. Kvidjan linna, 14,6 x 9,8 cm, etsaus sinkkilevy, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1907. Näytt. Helsinki 1914; Turku 1915. L<br />
43.<br />
1301. Riihessä, 28,3 x 29,3 cm, etsaus, sinkkilevy, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1899-1914. Näytt. Helsinki 1914; Turku 1915;<br />
Jyväskylä 1915. L 44.<br />
1302. Vanha talo Helsingin pitäjästä, 16,7 x 21,8 cm, etsaus,<br />
sinkkilevy, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914. Näytt. Helsinki 1914;<br />
Turku 1915; Jyväskylä 1915. L 45.<br />
1303. Ukko (Jussi Sippola). Hattupäinen maalaismies istuu<br />
piharakennuksen portailla kuvattuna portaiden päädystä. 24,9<br />
x 14,7 cm, kuivaneula (?), sinkkilevy. Laatassa ei merkintää<br />
(1914). Näytt. Helsinki 1914; Turku 1915; Jyväskylä 1915.<br />
L 46. AB lis2:148045.<br />
1304. Keritsijöitä, 24,8 x 35,1 cm, etsaus, sinkkilevy, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914. Teoksen pohjana öljy & akv. Lampaankeritsijät<br />
(nrot 80, 967 ja akv.-tussi 1224). Näytt. Helsinki<br />
1914. L 47.<br />
1305. Lukeva mies (E.A. <strong>Bengts</strong>), 25,3 x 19,9 cm, etsaus,<br />
sinkkilevy, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>. Teoksen pohjana piirros Isä<br />
lukee (1911) nro 1327 (AB 246). Näytt. Helsinki 1914. L<br />
48.<br />
1306. Vanha mökki, laatta hävinnyt. Näytt. Helsinki 1914.<br />
L 49.<br />
1307.Takkavalkean ääressä / Puhdetyö, 12,2 x 16,3 cm, etsaus,<br />
sinkkilevy, sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong>. Teoksen pohjana Puhdetyö<br />
Pääskyn tuvassa 1900 (nro 53). Näytt. Turku 1909; Helsinki<br />
1914; Turku 1915. L 50.<br />
1308. Kaski, 19,3 x 25 cm, etsaus, sinkkilevy, sign. v.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong>. Näytt. Helsinki 1914; Turku 1915. L 51.<br />
1311.<br />
1312. Jonas Rainala, Petalax, 25,3 x 19,9 cm, etsaus, sinkkilevy.<br />
Lyijyk.luonnoksen mukaan. L 55.<br />
1313. Mylläri, 14,1 x 9,7 cm (laatan yläreuna muodostaa<br />
kolmion kärjen). Mylläri häärää jauhosäkin kimpussa selin<br />
kuvaan. Etsaus, laatta hävinnyt, sign. v.a. C. <strong>Bengts</strong> 1909.<br />
Vrt. piirros Brage -vuosikirjassa 1907-08, s. 23. L 56.<br />
1314. Maalaistalon siluetti, kokeilu, 12 x 33,3 cm, syövytys,<br />
koholaatta, sinkkilevy. L 57.<br />
1315. Ojankaivuu, luonnos, 21,4 x 28 cm, etsaus, kuparilevy,<br />
sign. v.a. C B. Levyn toisella puolella sama aihe peilikuvana<br />
ja hieman muunneltuna. Vrt. teos nro 1227 (AB 1371);<br />
freskoluonnos “Meidän jokapäiväinen leipämme” Närpiön<br />
kirkkoon. L 58.<br />
PIIRROKSIA, TUSSILAVEERAUKSIA<br />
Ajoitetut<br />
1316. “Sitä kuusta kuuleminen, jonka juurella asunto”. Maisema<br />
korkealta mäeltä salmen yli vastarannalle jossa korkea<br />
vuori päättyy ylhäällä karhunpäähän. 11,5 x 7 cm, tussi pahvilevylle.<br />
CB:n varhaisimpia piirroksia. AB 1509. AB 1509.<br />
1317. Rekiajelulle lähtö. Mies reessä kievarin pihalla: vas. turkisherra<br />
reessä, kyytimies hevosen ja reen välissä hieromassa<br />
kyytimaksua. Taustalla mökki, jonka ovella ihmishahmo. 17<br />
x 9,5 cm, tussilaveeraus ohuelle kartongille, ei sign. Varhainen<br />
piirros, tehty ehkä postikortiksi. Takana: maisemasiluetti<br />
värimäärityksineen. AB 1484. AB lis:leg034.<br />
1318. Kievarikyyti, 1890-luku (hevonen, reki, miehet). Tussi,<br />
17 x 9,5 cm AB 1503. AB lis2:leg034.<br />
247<br />
1317.
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
1319. Tietäjä pajassa, 1890-luku. 22 x 35,5 cm, tussi. L 59.<br />
AB norm-piir356.<br />
1328. “Hydra” / “Tripoliksen armeija”, 1911. Vuoristomaisemassa<br />
kiemurteleva, sotilaista koostuva käärme. 32 x 49,5<br />
cm, lyikyjk. + pastelli pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1911.<br />
Näytt. Turku 1912, nro 60. Prov.: Prof. Otto Andersson,<br />
Turku. AB 337. AB piirr 110337.<br />
1319.<br />
1320. Istuva poika, 1899. 65 x 53 cm, hiili, sign. v.a. <strong>Carl</strong><br />
<strong>Bengts</strong> 99. Poikamalli piirretty ilm. Turun piirustuskoulussa<br />
tai Edwin Lydénin kotona Turussa, koska Lydén on piirtänyt<br />
saman mallin samana vuonna (Edwin Lydén, moniääninen<br />
todellisuus 1879-1956. Wäinö Aaltosen museon julkaisu nro<br />
41 / 2004. Prov.: Edwin Lydénin perikunta.<br />
1321. Vanhan miehen kasvot, 1900. Rintakuva en face. Kasvot<br />
kumartuneena kuvaan. Valoaukko 13,7 x 12 cm, koko<br />
paperi 19,5 x 17,9 cm, lyijyk. + tussi + akv. laveeraus, sign.<br />
v.a. <strong>Bengts</strong> (lyijyk.). ; v.y. C <strong>Bengts</strong> (pun.liitu). Takana: “Ruovesi<br />
1900 C B” (lyijyk.). Prov.: Viivi Wahlgren. AB 1067. <br />
AB seka 1001067.<br />
1322. John William Nylander Tammisaaressa, 1900-luvun<br />
alkupuoli. 37 x 31 cm, väriliitu kartongille. AB 1520. AB<br />
seka 240.<br />
1323. Otto Andersson ja Penik Josip, 1903. Kaksi miestä<br />
istuu profiilissa vastakkain; oik. O. Andersson. 23 x 31,5 cm,<br />
tussi + lyijyk. paperille, ei sign. Vrt. öljyteos nro 81 (AB 323).<br />
AB 64. AB piirr 03064.<br />
1324. Akseli Gallen-Kallela maalaa Porin freskoja (Tuonelan<br />
jokea), 1903. Kokovartalokuva miehestä selin kuvaan. 44,5<br />
x 33 cm, lyijyk. paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 10 aug. 1903<br />
(lyijyk.). Prov.: Gallen-Kallelan suku. AB 1283. AB piirr<br />
031283.<br />
1325. Muotokuva Kalle Laaksosesta, 1910. Rintakuva miehestä,<br />
joka katsoo hieman vasemmalle. 47,5 x 30 cm, hiili<br />
pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1910 (lyijyk.). Prov.: Elli Sirola,<br />
Jyväskylä. AB 331. AB piirr:331.<br />
1326. Puu, aitaa, 1911. 30,5 x 33 cm, väriliitu paperille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1911 (lyijyk.). Takana: “<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Borgå<br />
1911 (lila liitu). Prov.: Anna Aspelund. AB 1084. AB seka<br />
111084.<br />
1327. “Närpiön vaari lukee”, “Isä lukee”, 1911. Rintakuva<br />
miehestä profiilissa oikealle, öljylamppu. 24,5 x 39,5 cm, tussi<br />
pahville, sign. o.y. C <strong>Bengts</strong> 1911 (tussi). AB 246. AB<br />
piirr 110246.<br />
1328.<br />
1329. Tiilitehdas, Porvoon mlk, 1911. Puinen varastorakennus,<br />
johon liittyy katos. Edessä halkopinoja. N. 50 x 65 cm,<br />
mahdollisesti liitu / hiili pahville, sign. ei näy. Prov.: Tunnetaan<br />
vain mv-valokuvasta, joka on otettu <strong>Bengts</strong>in keittiöstä<br />
1911 Porvoon mlk:ssa. AB 1489.<br />
1330. Istuva, 1914. Mallina Erika <strong>Bengts</strong>. 49 x 36 cm, väriliitu<br />
pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> 1914 (rusk.liitu). Prov.:<br />
Evald Tuominen, Helsinki. AB 458. AB seka140458.<br />
1331. Taivaanranta palaa, (1917?). Luonnos teokseen Metsäpalo<br />
v:lta 1917, nro 323 (AB 1472). 27 x 37 cm, väriliitu.<br />
L 60.<br />
1332. Nurmelan tupa Perälässä, 1919. Pimeähkö tupa; perällä<br />
oik. suuri liesiuuni ikkunan vieressä, vas. tuoli, ovi, saavi.<br />
44 x 62,5 cm, väriliitu paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919<br />
(lyijyk.). Prov.: Asemapäällikkö Silpiö, Teuva, Perälä. AB 945.<br />
AB seka 190945.<br />
1333. Åbackan talo, n. 1919. Maalaistalo piharakennuksineen<br />
avarassa maisemassa. Piirretty muistikuvan mukaan talon<br />
palon jälkeen. 50 x 72 cm, hiili + lyijyk. pahville, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. Prov.: Viktor Åback, Myrkky. AB 1137. <br />
AB piirr n191137.<br />
1334. Nainen istuu kirjoittamassa huoneen nurkassa oik.<br />
kääntyneenä, 1920. 46,5 x 39,5 cm, väriliitu + laveeraus, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (lyijyk.). Prov.: Teollisuusvartija Toivo<br />
Mäkinen, Jyväskylä. AB 116. AB seka200116.<br />
1335. Kaksi naista talvisella kadulla, 1920. Naiset liimautuneina<br />
yhteen <strong>Bengts</strong>in kotitalon portilla Kristiinassa. 38,5 x<br />
62,5 cm, väriliitu + hiili + laveeraus valkoisella rusk. paperille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (hiili). Takana: “Kiitollisuudella tervehtien<br />
Elma ja Axel Wichmann Jkylässä 29/1 1922”. Prov..<br />
248
Teosluettelo<br />
Tri Aarne Becker, Jyväskylä. AB 1064. AB seka 201064.<br />
1336. Opettaja Josefina Lundin kotitalo Kristiinassa, 1920.<br />
Talvimaisema; edessä hankia ja puita, takana lumikattoinen<br />
rakennus. 46,5 x 69,5 cm, väriliitu + pastelli + hiili + lyijyk.<br />
pariisinpaperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (must.liitu). Prov.:<br />
Oscar <strong>Bengts</strong>. AB 1257. AB seka 201257.<br />
1337. Pohjolan tupa, 1920. Suuri tupa, jonne etualalta astelee<br />
nainen ja lapsi. Pienistä räppänöistä oikealta tulee valoa<br />
sisään; taustalla pitkiä pöytiä. 57 x 84 cm, pastelli + liitu pahville,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (must.liitu). Prov.: Majuri<br />
Matti Bergius, Vesilahti. AB 814. AB seka 200814.<br />
1338. “Schakinpelaajat”, (1920?). Johtaja Silpiö ja Pelle Schlyter.<br />
Luonnosmainen, vinoviivoitus taustassa. 33,5 x 42 cm,<br />
väriliitu Herman Linder -pohjalle, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (rusk.liitu).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 219 (“Schakinpelaajat”): hammaslääk.<br />
Ester Harmavaara, Pieksämäki. AB 1166. AB seka<br />
001166.<br />
1339. Johtaja Silpiö ja Pelle Schlyter (oik.) pelaavat shakkia,<br />
1920. Henkilöt yksityiskohtaisemmin kuvattu kuin edellisessä.<br />
Pystyviivoitusta taustassa. 44 x 62 cm, liitu paperille,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1920 (lyijyk.). AB 614. AB seka<br />
200614.<br />
1340. Pianotaiteilija Silotti, 1920. Pianisti ja flyygeli profiilissa.<br />
Mies kumartuneena oikealle, miehen pää keskipisteenä<br />
pyörteitä ympärillä. 49,5 x 64,5 cm, väriliitu tukevalle paperille,<br />
sign. o.y. 25 Mars C B. 1920 (must.liitu). CB piirsi<br />
konsertissa kuvan kalvosimeen, jonka pohjalta teki tämän.<br />
AB 133. AB seka 20133.<br />
1341. Katunäkymä Tallinnasta, 1922. Kapea katu, muureja<br />
molemmin puolin. Kadun päässä kaupunginportti. 49,5 x<br />
31,5 cm, tussi + lyijyk. paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Tallinna<br />
Eesti 1922 (tussi). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 18: Gustav<br />
Larsson. AB 1185. AB viro 221185.<br />
1342. Linnan- / kaupunginportti, (1922?). Kapea katu kaartuu<br />
vasemmalle, muureja molemmin puolin. Kadun päässä<br />
keskiaikainen (goottilaistyylinen) portti. 53 x 40,5 cm, hiili<br />
paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (hiili). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 44: Veikko Koivisto, Seinäjoki. AB 898. AB lastuja164.<br />
1343. Katu Tartossa, (1922?). Alareunan suuntainen muuri<br />
peittää kuvan lähes koko leveydeltä, vas. reunassa kadunnurkka.<br />
35 x 49,5 cm, liituväri paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B Tartu<br />
Eesti (conté-liitu). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 150: pankinjoht.<br />
Ahlqvist. AB 922. AB viro 220922.<br />
1344. A.O. Väisänen ja Miko Odé, Viro, (1922). 56 x 80<br />
cm, hiili paperille, sign. o.a. <strong>Bengts</strong> (hiili). Tehty joko Virossa<br />
kesällä 1922 tai myöhemmin. Prov.: Prokuristi Elli Sirola,<br />
Jyväskylä. AB 318. AB viro 220318.<br />
1345. Rakennus ja puu, Obinitza, Setumaa, 1922. Väriliitu<br />
paperille, sign. o.a. Obinitza 1922 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>; v.a. Syntymäpäivänä<br />
1922 Erikalle <strong>Carl</strong>olta. AB 401. AB viro 220401.<br />
1346. Sisäkuva, Setumaa, Viro, 1922. Pirtin pöytä, penkki<br />
ja ikkuna. 34 x 44 cm, liitu paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
Viro Setumaa ... (conté-liitu). AB 57. AB viro 220057.<br />
1347. Sokea soittaja pohjois-Virosta, 1922. Vyötärökuva vanhasta<br />
miehestä soittamassa viulua puoliprofiilissä oikealle. 45<br />
x 35 cm, hiili pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922. Prov.: A.O.<br />
Väisänen. AB 363. AB piirr 220363.<br />
1348. Runonlaulajat, Setumaa, Viro, (1922?). Runonlaulajat<br />
vastakkain pöydän ääressä. 63 x 73 cm, hiili paperille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (hiili). Vrt. nrot 473, 474, 485. AB 730.<br />
AB viro 220730.<br />
1349. Kapea katunäkymä Virosta, (1922?). Taustalla torni.<br />
53 x 40,5 cm, hiili paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (hiili). Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 44: Veikko Koivisto. AB 898. AB<br />
viro 220898.<br />
1350. Setukaisnainen, Eesti, (1922?). Nainen kantaa juomatarjotinta,<br />
kuvattu takaapäin. 21 x 17 cm, tussi + lyijyk. rusk.<br />
paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: J. Rajas, Jyväskylä.<br />
AB 766. AB piirr 00766; AB lastuja163.<br />
1351. Piirroksia Viron matkalta, (1922). Viro-aiheiset piirrokset<br />
sarja 713: 1-122 (?). Maisemia, rakennuksia, työtapoja.<br />
Prov.: Kalevalaseura. L 61.<br />
1352. Kolme naista istuu öljylampun ääressä, 1922. 29,5 x<br />
33 cm, väriliitu ruskeanharm. Paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
1922. lyijyk. Prov. : Opettaja Tyyne Lind ostanut taidekauppiaalta<br />
1945. Takana: “Hyvää joulua 1927 <strong>Carl</strong>bengtsit” (lyijyk.<br />
). AB 633. AB seka220633.<br />
1353. Muotokuva neiti Sundmanista, 1922. Kuva esittää<br />
Kristiinan kirjakauppias Sundmanin tytärtä Ninaa tai Gretaa.<br />
Rintakuva nuoresta naisesta, pää hiukan kallellaan vasemmalle.<br />
V-muotoinen kaula-aukko, poskikiharat. 65 x 50<br />
cm, lyijyk. + hiili paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1922. Näytt.<br />
Jyväskylä, Saskiat 1970; Jyväskylä Alvar Aalto -museo 1976.<br />
AB 272. AB piirr:272.<br />
1354. Cecilia Sipilän muotokuva, (1924?). Rintakuva naisesta<br />
katse hieman oikealle. 45 x 37,5 cm, hiili + lyijyk., sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong>B (conté-liitu). Prov.: Eliel Sipilä, Jurva. AB 885. <br />
AB piirr:885.<br />
1355. Erika <strong>Bengts</strong>, 1924. Naisen kasvot puoliprofiilissa vasemmalle.<br />
Paperin koko 35 x 29,5 cm, lyijyk. paperille, sign. o.a. Till<br />
Lisa på 16 års dagen 1924. Din egen mors bild vid 40 år ritad av<br />
din Far - <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). AB 22. AB piirr 240022.<br />
1356. Erika <strong>Bengts</strong> 40 vuotta 8.8.1924 Kristiinassa. Istuva<br />
nainen, käsi pöydällä. 41 x 37 cm, lyijyk. paperille, sign. v.a.<br />
“Till min Erika på 40 års dag som 40 års mamma, <strong>Carl</strong>. AB<br />
235. AB piirr 240235.<br />
1357. Kristiinan siluettia, 1924. Näkymä takapihalta, taustalla<br />
kirkon torneja. 30 x 33,5 cm, liitu paperille, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1924. Takana: “Till Fru Hummelgård af <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: Ranghild Erland, Tiukka. AB 1337.<br />
AB seka 241337.<br />
249
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
1367.<br />
1358. Kristiinasta, harjoitelma, (1924?). Sama näkymä kuin<br />
nrossa 1357 (AB 1337). 28 x 34,3 cm, väriliitu rusk.paperille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (lyijyk.). Prov.: Ostettu CB:ltä ennen vuotta<br />
1925. AB 1070. AB seka 001070.<br />
1360. Pihamaa, rakennus, aitaa, 1924. Oik. rakennuksen<br />
päätyä, vas. aidan takana puita. 28 x 34,5 cm, väriliitu<br />
kellanrusk.paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 28/8 1924 (rusk.<br />
liitu). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 6: Jussi Luhtala, Kurikka.<br />
AB 1099. AB seka 241099.<br />
1360. “Vanha puisto”. Puistotien reunaa ja puita. Koivuja<br />
Skatalla,1924. 50 x 35 cm, tussi rusk. paperille, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong>B~ 1924 (tussi). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 154: lehtori,<br />
voimistelunopett. Suoma Teivaala, Jyväskylä. AB 787. <br />
AB piirr 240787.<br />
1361. Kanteleensoittaja, 1924-26. Vanha mies istuu kivellä<br />
kantele sylissään, kääntyneenä oik. Liitu / hiili kartongille.<br />
Prov.: Esillä Kristiinan Suomalaisella Klubilla Kalevalanpäivänä.<br />
Tunnetaan vain mv-valokuvana. AB 1485.<br />
1362. “Perunankuorijat”, 1925. Kaksi naista istuu vastakkain,<br />
etummainen lähes selin kuvaan. 39 x 49,5 cm, lyijykynä<br />
paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 220 (“Perunankuorijat”): pankinjoht. Luutonen,<br />
Vaasa. AB 1329. AB piirr 251329.<br />
1363. Erika <strong>Bengts</strong>, 1925. Rintakuva nutturapäisestä naisesta<br />
pää alaspäin (ilm. lukee) puoliprofiilissa oikealle. 13,5 x<br />
21 cm, tussi, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925. L 62. AB lastuja176.<br />
1364. Purjevene myrskyssä, 1925. 41 x 35 cm, tussi paperille,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>; v.a. Eerolle isältä 1925. AB 271. <br />
AB piirr 250271.<br />
1365. Sahanteroittaja, 1925. Pöydän ääressä oik. istumassa<br />
mies sahanterä kainalossaan, viila toisessa kädessään syventyneenä<br />
teroittamiseen. Pöydällä palaa öljylamppu. 41 x 49,5<br />
cm, hiili paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (must.hiili).<br />
Pöydän sivussa lampun alla sign. <strong>Carl</strong>B~. Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 213: Tyyne Seismaa, Jyväskylä. AB 775. AB<br />
piirr:775.<br />
1366. Kristiina yöllä, Uuden Kirkon rantaa, 1925. Tumma<br />
työ, jossa kahden pimeässä olevan rakennuksen ikkunoista<br />
tulevat valoheijastumat meressä pääaiheena. 59 x 41,5 cm,<br />
hiili paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925 (must.conté-liitu).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 107: Samuli Hakola, Kurikka.<br />
AB 1222. AB piirr:1222.<br />
1367. Erika <strong>Bengts</strong>, 1925. Rintakuva puoliprofiilissa oikealle.<br />
Tussipiirros paperille, sign. v.a. vaimoni <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1925;<br />
o.a. Hämäläinen naistyyppi Pääneuvos Béla Vikárille Kunnioittavimmin<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. Annettu unkarilaiselle kirjailija ja<br />
kansanrunoudentutkija, Kalevalan kääntäjä Béla Vikárille<br />
(1859-1945) vuonna 1928. AB 1536.<br />
250<br />
1368. Tytön pää (Airi Lylymäki), 1927. Tytön leuka olkapään<br />
takana. 29,5 x 27,5 cm, lyijyk. Paperille, sign. v.a. Hyvää<br />
Joulua 1927 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>it (lyijyk.). Prov.: Anna-liisa Kovanen,<br />
Jyväskylä. AB 106. AB piirr 270106.<br />
1369. Ruukkuruusu, 1928. 22 x 35,5 cm, väriliitu paperille,<br />
sign. v.a. Pikku Marjatalle <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>’iltä 18/5 – 1928 (lyijyk.).<br />
AB 653. AB seka28653.<br />
1370. “Ann-Mari” -laiva, 1929. Laivan peräpäätä. 25 x 38<br />
cm, väriliitu paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>; v.y. Himmi Nurmi<br />
Hyvää Joulua 1929 (tai 7) <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>it. Prov.: Himmi Nurmi,<br />
Lahti. AB 444. AB seka 290444.<br />
1371. Torpparikokous Laukaan Vehniällä, 1930. Ihmisjoukkoa<br />
selin, taustalla ikkuna, jonka edessä puhuja. 51,5 x 39<br />
cm, lyijyk. + laveeraus, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1930<br />
(siniharm.akv.). Vrt. samasta tilaisuudesta tehty teos nro 1436<br />
(AB 84). AB 1023. AB seka 301023.<br />
1372. Raamattu ja kynttilä, 1931. Avonainen kirja pöydällä,<br />
takana oik. kynttilä. 36,5 x 51 cm, öljy liitu paperille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1931 (kaiverrettu). AB 265. AB seka<br />
000265.<br />
1373. Pietari hiilivalkealla, alttaritaululuonnos, (1931). Jeesus<br />
katsoo taustalta etualalla nuotiolla lämmittelevää Pietaria.<br />
Pimeässä paljon ihmishahmoja, alhaalla oik. polvistuneena<br />
Pietari , vastapäätä häntä nainen (maria), jonka takana kukko.<br />
Ylempänä vas. palvelijan käsi viereisen korvalla (korvansivallus-legenda).<br />
Verrattuna pastelli-versioon: Pietarin vasen<br />
käsi hallitumpi, sormenpäät pyöreät, holvi leveämpi, Kristuksen<br />
pää enemmän kääntyneenä, katse tuleen, Marialla hiilikauha,<br />
Marian takana nuorukainen. 189 x 117 cm, hiili +<br />
lyijyk., ei sign. Näytt. Seinäjoki 1979. AB 120. AB<br />
piirr:120.<br />
1374. Muotokuva (Anni Ollilainen, myöh. <strong>Bengts</strong>), 1933.<br />
Kasvokuva nuoresta naisesta puoliprofiilissa vasemmalle. 35<br />
x 25,5 cm, lyijyk., sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1933 Kumpula. Prov.:<br />
Anni Ollilainen. AB 283. AB lis2:283.<br />
1375. Akseli Gallen-Kallela ja maist. M. Raitio Kovalassa,<br />
1933. Sama aihe kuin nroissa 704 ja 705. 50,2 x 64,5 cm,<br />
hiili + lyijyk. Pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 20.7.1933 (muste).<br />
AB 130. AB piirr 330130.<br />
Ajoittamattomat<br />
1376. “Nuijamiehet”. Tyylitelty harmaapukuinen mies seisoo<br />
keskellä tummaa miehistä muodostuvaa rinkiä. Miesten<br />
päähineet muodostavat harjamuurin ampuma-aukkoineen.<br />
Myös keskimmäisellä miehellä samanlainen tiiliskiven muotoinen<br />
päähine. 35 x 28 cm, muste + lyijyk. paperille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong>B~ . Takana: “legenda aiheinen luonnoshahmoitelma”;<br />
“Siinä te seisotte minun ympärilläni alla päin orjan ilme<br />
kasvoillanne”...”Mutta minä seison pystyssä päin, vapaana<br />
miehenä.” “Jaakko Ilkan muistomerkkiajatelma luonnos”. AB<br />
241. AB lis2:241.<br />
1377. Lakeuden usvaa Pohjanmaalla. Edessä portti laitumelle,<br />
avoimen portin vieressä seisoo mies tupakoimassa; sumun<br />
seasta näkyy kaksi hevosta. Kauempana vinttikaivo. 42 x 55<br />
cm, hiili paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. AB 415. AB<br />
piirr:415.
Teosluettelo<br />
1381. Tervankuljetus lakeudella. Hevoskaravaani vetää tervetynnyreitä<br />
tienpenkalla vas. päin. Edessä oik. pari hevosta<br />
sumussa laitumella seuraa karavaanin kulkua. Taustalla oik.<br />
nouseva aurinko. 41,5 x 59,5 cm, lyijyk. + hiili, aurinko pastellilla<br />
paperi/pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (hiili). Vrt. grafiikanlehti,<br />
teos nro 1311 (L 54). Prov.: Arpajaiset 1925, nro<br />
48: Hirvikallio. AB 1294. AB piirr:1294.<br />
1382. “Sisäkuva” / Pohjalainen tupa. Oik. iso takka, vas. ikkuna.<br />
49 x 64 cm, hiili pahville, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.).<br />
Prov.: Arpajaiset 1925, nro 205 (“Sisäkuva”): Erkki<br />
Koivisto, Kurikka. AB 1101. AB piirr 001101.<br />
1377.<br />
1378. Verkkoja nostetaan. Kolme miestä veneessä; kaksi nostaa<br />
verkkoja, yksi soutaa. Vene menossa oik. ylänurkkaa kohti.<br />
42,5 x 57,5 cm, hiili paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B. Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 45: Maiju Minkkinen. AB 426. AB<br />
piirr:426.<br />
1379. Kristiinan Saunapuisto. Koivukuja johtaa oikealta edestä<br />
taakse vasemmalle. Koivujen takaa näkyy rakennus. 44,5 x<br />
62,5 cm, hiili paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). AB<br />
1096. AB piirr:1096.<br />
1380. Purjelaiva laineilla. Keskellä laivaa voimakas valolähde.<br />
39 x 59 cm, hiili paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (vaalea<br />
liitu). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 143: Evert Häyrinen. AB<br />
735. AB piirr:735.<br />
1383. Soittohetki flyygelin ääressä. Eliel Sipilä (selin kuvaan)<br />
soittaa ja huivipäinen nainen (Amalia Hydén) kuuntelee vieressä.<br />
40 x 46 cm, lyijyk. paperille, sign. v.a. Eliel Sipilälle<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>iltä (lyijyk.). Prov.: Eliel Sipilä, Jurva. AB 889. <br />
AB piirr 240889.<br />
1384. “Tyttö” / Käsityötä tekevä tyttö. 49 x 37,5 cm, tussi<br />
paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> B (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset 1925,<br />
nro 122 (“Tyttö”): Alli Malberg, Jyväskylä. AB 911. AB<br />
piirr 000911.<br />
1385. Kanttori Gustav Öhman. Rintakuva miehestä en face.<br />
n. 8 x 10 cm, tussi paperille, ei sign. Takana: “Originalteckning<br />
av <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>”. Prov.: Kirjakauppias Elis Tegengren,<br />
Helsinki. AB 1404. AB piirr 001404.<br />
1386. “Närpes gubbe”. Hajareisin seisova mies, kädet taskussa,<br />
katsoo vasemmalle. 35 x 14,5 cm, tussi paperille, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong>B (lyijyk.). Vrt. seuraavaan. AB 60. AB piirr<br />
000060. 1384.<br />
1383.<br />
251
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
1387. “Närpes gubbe”, mies seisoo hajareisin, kädet taskussa<br />
rappusilla, taustalla lakeusmaisema. 41,5 x 30 cm, väriliitu<br />
punapohj. paperille, ei sign. Vrt. edelliseen. AB 131. AB<br />
seka 000131.<br />
1388. Säveltäjä Pohjanmies ja Marja-tytär. Tumma mies istuu<br />
nojatuolissa tyttö sylissään. 28 x 21,5 cm, conté-liitu<br />
paperille. Alapuolella teksti: “Tait. Pohjanmies, - pikku Marja<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Kumpulassa (lyijyk. Liisa <strong>Bengts</strong>in kirjoittama).<br />
L 63. AB lastuja177.<br />
1389. Miehen kasvot. Vanhan miehen rintakuva en face. Kalju<br />
päälaki, hiuksia ohimoilla. 17 x 17 cm, väriliitu kartongille.<br />
L 64. AB lastuja174.<br />
1390. Kuorokonsertti. Kuoronjohtaja (vas.) ja flyygeli siluettina<br />
etualalla, taustalla kuorolaisia. 20,5 x 28 cm, musta conté-liitu<br />
paksulle kartongille. L 65. AB lastuja180.<br />
1391. Puolalanmäki Turussa. Luonnos etsausta varten. Mäellä<br />
tien mutka, sen varrella taloja. 22,5 x 17 cm, conté-liitu<br />
paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B~. Prov.: Elli Sirola, Jyväskylä. AB<br />
563. AB piirr 000563.<br />
1392. “Merellä”. Purjelaiva ankkurissa, kokka kuvaa kohti.<br />
Aseiden salakuljetusta? 40,5 x 26 cm, tussi paperille. Prov.:<br />
Arpajaiset 1925, nro 20 (“Merellä”): Laina Kivekäs, Kangasala.<br />
AB 602. AB piirr 000602.<br />
1393. ’Sota valosta’ (AB:n antama nimi). Avaruusveneen perä,<br />
jossa hahmo soutaa. 18,5 x 23 cm, tussi paperille. Vrt. nrot<br />
1204, 1205, 1245-1249. L 66. AB lis2:1019.<br />
1394. Uuni Brattnäsistä. Suuri liesiuuni nurkassa. 30 x 41,5<br />
cm, väriliitu paperille, sign. repeytynyt pois. Takana: “Brattnäs,<br />
Pangård, Vestergård” (lyijyk.). AB 1510. AB seka 00.<br />
1395. Naisia hevoskärryjen ympärillä. 17 x 30 cm, väriliitu<br />
kartongille. AB 1111. AB seka 1111.<br />
1396. Kokous. Henkilöitä koolla salaista kokousta pitämässä;<br />
äärimmäisenä vas. CB itse. Viisi henkilöä pimeässä sisätilassa,<br />
heistä kaksi naisia huivit päässä. Keskimmäinen - päähenkilö<br />
- makaa puolittain tuolilla. CB istuu vas. profiilissa<br />
oikealle. 62,5 x 96 cm, hiili + öljylaveeraus pahville, ei sign.<br />
Mahdollisesti tehty vuoden 1917-18 vaiheilla. AB 214. <br />
AB puuttuvia 000214.<br />
1397. Tytön kasvot. Rintakuva nuoresta lettipäisestä tytöstä,<br />
kasvot puoliprofiilissa vasempaan. 40 x 30 cm, liitu pahville,<br />
ei sign. Tehty Kristiinan kauden alussa. Mallina tyttö Kristiinan<br />
aseman postineiti, joka sairastui ja kuoli kesken työn.<br />
CB käytti lopputyöhön nti Sundmania mallina, vrt. nro 1353<br />
(AB 272). Näytt. Saskiat ry, Jyväskylä. AB 273. AB seka<br />
000273.<br />
1398. Hevonen sillalla katselee joessa kylpeviä naisia. Aihe<br />
ehkä Perälänjoelta. 24 x 31,8 cm, öljyliitu + öljy paperille,<br />
sign. o.a. C <strong>Bengts</strong> (rusk.liitu). Prov.: CB antoi työn Kirsti<br />
Gallen-Kallelalle. AB 1281. AB seka 001281.<br />
1399. Naisen kasvot, käsi leuan alla. Kasvot en face, tumma<br />
tukka, tumma pusero. 37 x 29 cm, väriliitu paperille. Prov.:<br />
A.E. Mitro; Mitron huutokauppa 1969. AB 731. AB seka<br />
000731.<br />
1400. Öinen paja, josta lähtee kipinöitä. 48 x 62 cm, liitu +<br />
pastelli paperille, ei sign. Prov.: Arpajaiset 1925, nro 233:<br />
opettaja Matti Kivinen, Vaasa. AB 841. AB seka 000841.<br />
1401. Pohjolan tupa. Matala suuri tupa jossa pöytien ääressä<br />
ihmisiä. Etualalla kolme ihmishahmoa, joista kahdella runonlauluasento<br />
“sormet sormien lomassa”. Valojuovat räppänöistä<br />
oikealta. 49,5 x 73,5 cm, väriliitu + guassi pahville, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (pun.tussi). Prov.. Fanny Laakkonen, Kauhajoki.<br />
AB 1157. AB seka 0001157.<br />
1402. Pihamaa Virosta. 31 x 37 cm, väriliitu vahvalle paperille,<br />
ei sign. L 67. AB ark.-1.<br />
1403. Istuva nainen pöydän ääressä lukemassa. Kädet pöydällä,<br />
henkilö en face, tausta sininen, pyöreitä vetoja pään<br />
ympärillä. 26 x 33 cm, sekatekn. AB 1519. AB seka 239.<br />
1404. Kukkamaljakko; vaaleanpunaisia kukkia tummassa<br />
maljakossa. 28 x 29 cm, väriliitu kartongille. AB 1521. <br />
AB seka 251.<br />
1405. Tytön kasvot. Tumma pitkätukkainen tyttö, kasvot<br />
puoliprofiilissa vasemmalle. 29 x 22,5 cm, väriliitu kartongille,<br />
ei sign. AB 1522. AB seka 244.<br />
1406. Erika <strong>Bengts</strong>. Rintakuva, puoliprofiilissa vasemmalle.<br />
Olkapäätä ei väritetty. 36,5 x 28 cm, rasvaliitu kovalevylle.<br />
AB 1523. AB seka 245; AB lastuja245.<br />
1407. Kirjailija Sulo Veikko Pekkola. Rintakuva tupakoivasta<br />
miehestä puoliprofiilissa vasemmalle. 32 x 25 cm, lyijyk.<br />
paperille. AB 1491. AB 1491.<br />
1408. “Tulipalo”, vanhemmat ja lapsi savun seassa. Ihmisryhmä<br />
toisissaan kiinni oik., palava talo vas. Luonnosmaisesti<br />
pitkin viivanvedoin piirretty. 13,5 x 21 cm, väriliitu paperille.<br />
L 68. AB seka 0000.<br />
1409. Pelkistetty kuvitusaihe: vartiomiehiä, kankaankutoja.<br />
19 x 27 cm, väriliitu kartongille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (muste).<br />
Oik. sivulla Gallen-Kallelan merkintä: hyvä AGK (lyijyk.);<br />
v.y. AGK:n merkintä “Nro 67” (pun.liidulla). AB 1518.<br />
1410. Istuva nainen. Tummatukkainen nainen katsoo pois<br />
kuvasta, toinen käsi kasvoilla, toinen sylissä. 34,5 x 29,5 cm,<br />
väriliitu kartongille (monotypia?), sign. o.a. <strong>Carl</strong>B~ (nimikirjoitus,<br />
samoin kuin koko kuva on peilikuva alkuperäisestä).<br />
L 69.<br />
1411. “Sikaratsastus”. Kolme villisikaa juoksee kuvaa kohti,<br />
lähimmän selässä alaston rehevä nainen. 14 x 21 cm, väriliitu<br />
paperille. L 70.<br />
1412. Martti Korpilahden muotokuva. Rintakuva tummatukkaisesta<br />
miehestä puoliprofiilissa oikealle. Tehty ehkä<br />
1915-16 Jyväskylässä. 27,5 x 21 cm, väriliitu paperille. AB<br />
1492. AB 1492.<br />
252
Teosluettelo<br />
1413. Tyttö istuu tuolissa piirtämässä, takana henkilöhahmoja.<br />
42 x 34,5 cm, tussi, ei sign. L 71.<br />
1414. Kaatunut purjevene myrskyssä. 27,5 x 37 cm, lyijyk.,<br />
ei sign. L 72.<br />
1415. Mies syöttää hevosia laitumella. 27 x 37 cm, lyijyk., ei<br />
sign. L 73.<br />
1416. Nainen myrskyssä. Salakuljettaja taustalla. 31 x 24 cm,<br />
lyijyk., ei sign. L 74.<br />
1417. Kaksi naishenkilöä, oik.puoleinen istuu. 34,5 x 29,5<br />
cm, lyijyk., ei sign. L 75.<br />
1418. Nuotanvetoa. 26 x 31,5 cm, lyijyk., ei sign. L 76.<br />
1419. Kiesit, pari ihmishahmoa oik. 21 x 32 cm, lyijyk., ei<br />
sign. L 77.<br />
1420. Mies kieseissä. 15 x 20,5 cm, lyijyk. ei sign. L 78.<br />
1421. Pöytäseurue. 18 x 30,5 cm, tussi paperille, ei sign. L<br />
79.<br />
1422. Veneen kunnostus talvella. 31 x 49 cm, tussi + lyijyk.,<br />
ei sign. L 80.<br />
1423. Pesevä nainen. 41,5 x 38 cm, tussi, ei sign. AGK:n nro<br />
48. L 81.<br />
1424. Säveltäjä Pohjanmies. Vyötärökuva, mies puolittain<br />
selin kuvaan, keskustelee Marja-tyttären kanssa. 32 x 26 cm,<br />
tussi, sign. v.a. C~B. L 82. AB pohjanmies.<br />
1425. Juoruämmät. Kaksi naista pesee pyykkiä soikossa. 22<br />
x 18 cm, lyijyk. + tussi, ei sign. AB 63. AB 000063.<br />
1426. Kiesit. Kolme naista kiesien vieressä. 21 x 32 cm, lyijyk.<br />
+ tussi, ei sign. Sama aihe kuin nrossa 1395 (AB 1111);<br />
liitu. AB 69. AB 000069.<br />
1427. Kaksi naista istuu alastomana rannalla hatut päässä,<br />
selin kuvaan. Taustalla vettä; yksi nainen uimassa. Aihe Perälänjoelta,<br />
ehkä vuodelta 1917. 38,5 x 41,5 cm, väriliitu, ei<br />
sign. L 83.<br />
1428. Retkellä. Kolme henkilöä kahvipannun ja päivänvarjon<br />
ympärillä. Aihe Perälänjoelta, ehkä vuodelta 1917. 27,5<br />
x 37 cm, väriliitu, ei sign. L 84. AB seka0000000.<br />
1429. Purjevene tyynessä vedessä. 35 x 29 cm, väriliitu. L<br />
85. AB seka000000.<br />
1430. Viljapeltomaisema, kuhilaita. Korkea keltainen taivas.<br />
22,5 x 25,5 cm, väriliitu, ei sign. L 86. AB seka000009.<br />
1431. Akseli Gallen-Kallelan rintakuva. 45,8 x 34 cm, väriliitu,<br />
ei sign. AB 143. AB seka000143.<br />
1432. Jeesuksen syntymä. 51 x 48 cm, väriliitu vahvalle pahville.<br />
AB 147. AB seka000147.<br />
1428.<br />
1433. Omakuva. 32 x 25,5 cm, väriliitu vahvalle pahville.<br />
AB 172. AB seka000172.<br />
1434. Joonas Heiska istuu. 31,5 x 26 cm, väriliitu vahvalle<br />
pahville. AB 173. AB seka000173.<br />
1435. Tyttö palmikoi nauhaa ikkunan ääressä. 60 x 42<br />
cm,väriliitu.+ akv. AB 1321. AB seka0001321.<br />
1436. Torpparikokous Vehniän kartanossa. 38,5 x 51 cm,<br />
väriliitu. Prov.: Hilja ja Heikki Ollilainen. Vrt. samasta tilaisuudesta<br />
tehty teos nro 1371 (AB 1023). AB 84. AB<br />
seka30084.<br />
1437. Erika <strong>Bengts</strong>. Kasvokuva puoliprofiilissa oikealle; valo<br />
tulee vasemmalta. Tussipiirros. 14 x 10,5 (paperi 41,5 x 37,5<br />
cm), ei sign. L 87.<br />
1438. Muistomerkki. Jonkin sotatapahtuman muistomerkki,<br />
ehkä vapaussodan. Massiivisen kivipaaden päällä istuu<br />
mieshahmo. 22 x 15 cm, lyijyk. L 156.<br />
1439. “Pappa Sinddung” (oik. Hesse Siddatsha). Vanha mies<br />
palttoo päällä ja hattu päässä istuu tuolissa. Kädet ristissä sylissä.<br />
Katse puoliprofiilissa oik. 7,6 x 5,6 cm, hiili, v.a. 18.5.-<br />
26. AB 1542<br />
1440. Makaava lehmä takaa. Tussi + vesiväri. L 157.<br />
1441. Kolmimastoinen laiva kallellaan myrskyssä. Laiva tulossa<br />
eteen oikealta. Tussi. L 158.<br />
1442. Mies ja hevonen tukkimetsässä. Edessä oik. kaadetun<br />
puun kanto. Lyijykynä. L 159.<br />
1443. Kaksimastoinen purjevene menossa oikealle. Lyijykynä.<br />
L 160.<br />
1444. Talvinen taloryhmä, katot lumisia. Hiili. L 161.<br />
1445. Omakuva suoraan edestä. Kasvokuva. Lyijykynä. L 162.<br />
1446. Huivipäinen istuva tyttö, käsi leuan alla. Kasvot puoliprofiilissa<br />
vasemmalle. Lyijykynä. L 163.<br />
253
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
1447. Pegasos jonka selässä ratsastaja. Sininen värikynä. L<br />
164.<br />
1448. Tuolilla jalat ristissä, kyyryasennossa oleva taiteilija vas.<br />
profiilissa piirtää Penik-Jooseppia joka istuu oik. Lyijykynä +<br />
tussi. L 165.<br />
1449. Pohjalaisen huoneen nurkkaus. 2-kerroksisen sängyn<br />
päätyprofilointia. Värikynä. L 166.<br />
1450. Pohjalainen nurkkauuni. Lyijynä punaiselle paperille.<br />
L 167.<br />
1451. Uusklassinen huoneen nurkkaus: vas. korkeaselkäinen<br />
sohva, oik. punainen pöytä tuoleineen.<br />
Valkoiset pylväät oviaukossa. Värikynä + väriliitu (?). L 168.<br />
1452. Lastin purkamista merellä 2-mastoisesta purjelaivasta<br />
veneeseen. Vene edessä vas. Purjelaivan kokka oikealle. Purjelaivassa<br />
kaksi miestä. Aseiden salakuljetusta? Lyijykynä. L<br />
169.<br />
Lisäksi kirjeissä kuvituksina kymmeniä piirroksia.<br />
SEINÄMAALAUKSIA, KORISTEMAALAUSTA,<br />
KULISSEJA, LASIMAALAUSTA<br />
Seinämaalauksia<br />
1453. Ompelukoneen suojakannen maalaus, ennen 1895,<br />
öljymaalisekoitus: kaksi aihetta joissa uiva joutsen ja kaksi<br />
maamaisemaa. Prov.: Opettaja Mikko Starck, Korsnäs. AB<br />
1456-1459.<br />
1454. Palanderin talon seinämaalaukset, Tampere, 1904 kevättalvi.<br />
AB 1460.<br />
1) Aino ja Ainon äiti (Kalevala IV runo), alakerran eteishalli.<br />
Tuhottu.<br />
2) Seppä takoo; paja. Tuhottu.<br />
3) Maalauksia Viivi Palanderin ateljeessa. Maalaukset peitetty<br />
paneeleilla. Jätetty pieni alue n. 80 x 40 cm jäljelle.: Kalevalainen<br />
tyttö (40 x 25 cm) tuohivirsuissa seisoo kädet ylhäällä<br />
rinteessä, tumma taivas, oik. ohut puunrunko, rinteessä<br />
kantoja.<br />
Kattofriisien korkeus oli 30 cm.<br />
1455. SEINÄMAALAUSTEN LUONNOKSET PALANDERIN TALOON TAM-<br />
PEREELLE, 1904. (KALEVALAN IV RUNO, 75 “MITÄ ITKET, TYTTI<br />
RUKKA...”). LYIJYK., LIITU, AKV. PAHVIKARTONGILLE, REI’ITETTY.<br />
A. FIGUURIT: AINO JA AINON ÄITI AITAN PORTAILLA. VANHEMPI NAIS-<br />
HENKILÖ ISTUMASSA VAS., PROFIILISSA OIKEALLE, TUOHIVIRSUT JALAS-<br />
SA. OIK. SEISOO NUOREMPI PITKÄTUKKAINEN NAINEN, NOJATEN KYY-<br />
NÄRPÄÄLLÄÄN HIRSISALVOKSEEN. 176 X 180 CM. AB 1481 A.<br />
B. VASEN OSA: PORTAIKON PÄÄTYSALVOS, 135 X 152 CM. AB 1481<br />
B.<br />
C. YLÄOSA: HIRSISALVOSTA, PÄÄTYÄ, 108 X 162 CM. AB 1481 C.<br />
1456. “REKIAJELULLA”, 1900-LUVUN ALKU. REKI KUVATTU PRO-<br />
FIILISSA MENOSSA OIKEALLE. 24,5 X 32,5 CM, AKV. + LYIJYK. PAPE-<br />
RILLE. LUONNOS SEINÄMAALAUSTA VARTEN, MAHDOLLISESTI PA-<br />
LANDERIN TALOON TAMPEREELLE. AB 1499. AB LIS2:1499.<br />
1457. Maalaismaisema, viljankorjuuta; seinämaalaus Kristiinassa,<br />
1910-luku. Oik. lyhteitä rivissä, vas. pellolla kolme<br />
ihmistä viljankorjuutyössä, joki kulkee maiseman halki. Taustalla<br />
avara kylämaisema. Maalaus kuuluu osana neljän seinän<br />
kokonaisuuteen. 66 x 135 cm, öljy + julisteväri pahville, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 191.. Prov.: Erik Häggblom, Kaskinen. AB<br />
1260. AB lis:1260.<br />
1458. Beduiini vaaleassa asussa, palmuja, taustalla pyramidit,<br />
1900-luvun alku. 88 x 22 cm, öljy mäntypuulle, jossa<br />
vuosirenkaiden visuaalinen olemus otettu huomioon. Ei sign.<br />
Prov.: Maalattu Mommilan kartanon makuuhuoneen oven<br />
sisäpeiliin Gösta von Schantzille; Kalle Piki, Mommilan kartano.<br />
AB 1446. AB lis:1446.<br />
1459. Beduiini aukinaisessa viitassa, taustalla kameli, pyramidi<br />
ja temppeli, 1900-luvun alku. 88 x 22 cm, öljy mäntypuulle,<br />
jossa vuosirenkaiden visuaalinen olemus otettu huomioon.<br />
Ei sign. Prov.: Maalattu saman huoneen oveen kuin<br />
edellinen; Kalle Piki, Mommilan kartano. AB 1447. AB<br />
lis:1447.<br />
1460. Purjehtija tyynellä merellä, 1900-luvun alku. 79,5 x<br />
47 cm, öljy mäntypuulle, jossa vuosirenkaiden visuaalinen<br />
olemus otettu huomioon. Ei sign. Prov.: Maalattu Mommilan<br />
kartanon ruokasalin komeronoven sisäpeiliin Gösta von<br />
Schantzille; Mommilan kartano; Kalle Piki. AB 1445. AB<br />
lis:1445.<br />
1461. Kukkulalta levittäytyvä maisema, kaksiosainen maalaus,<br />
1900-luvun alku. 226 x 81 cm; 226 x 123 cm, öljy<br />
vanerille. Vasen osa: nainen kallion laella katselee metsämaisemaa.<br />
Oikea osa: auringonlasku maisemassa. Maalauksessa<br />
on ampumajälki, täytetty luodinreikä. Prov.: Maalattu Gösta<br />
von Schantzille Mommilan kartanoon. AB 1449. AB lastuja<br />
1449a, 1449b.<br />
1462. Leivän synty, 1900-luvun alku. Mommilan kartanon<br />
ruokasalia kiertävä, maanviljelystä kuvaava piirrossarja. Aiheita:<br />
1) puiminen riihessä, lyhteitä viedään ylös; 2) evästauko<br />
viljapellon laidassa, etualalla vas. eukko, oik. poika juo<br />
leilistä; 3) Katkelma kylvötapahtumasta. Hiili + sekatekn.<br />
pahville. Prov.: Tehty Gösta von Schantzille Mommilan kartanoon;<br />
purettu 1950- ja 60-lukujen taitteessa; nyk. yksit.om.<br />
AB 1448.<br />
1463. Seinäpaneeli Mommilan kartanoon: Tyttö seisoo korkealla<br />
mäellä, jossa kasvaa yksi mänty. Lahokanto etualalla.<br />
220 x 80,5 cm, öljy vanerille. CB maalannut 1900-luvun alussa,<br />
n. 1899-1904. AB 1449 A. AB lastuja1449a.<br />
1464. Seinäpaneeli Mommilan kartanoon: maisemapanoraama<br />
ylhäältä alas. Etualalla kasvaa yksi koivu ja yksi mänty.<br />
Taaempana kuusi ja puustoa, alhaalla järvi. Liittyy edellisen<br />
jatkoksi. 220 x 123,5 cm, öljy vanerille. CB maalannut 1900-<br />
luvun alussa, n. 1899-1904. AB 1449 B. AB lastuja1449b.<br />
1465. “TUONELAN JOELLA”. NAISET METSÄN REUNASSA KATSE-<br />
LEVAT PIMEYTEEN JA ITKEVÄT. 17,5 X 37 CM, AKV. + TUSSI. MAH-<br />
DOLLISESTI LUONNOS SEINÄMAALAUSTA VARTEN. AB 1513. AB<br />
LIS2:1496.<br />
254
Teosluettelo<br />
1466. “PIRTISSÄ”. KAKSI AIHETTA SAMASSA KUVASSA: SEPÄN PAJA<br />
JA TAKAN ÄÄRESSÄ MIES VEISTELEE, NAINEN KEHRÄÄ. LUONNOS<br />
SEINÄMAALAUSTA VARTEN. 20 X 35,5 CM, AKV. PAPERILLE. AB<br />
1497. AB LIS2:1497.<br />
1467. “FUURI”. KOLME NAISTA PELLOLLA HARAVAT KÄSISSÄÄN.<br />
YKSI JUO LEILISTÄ. 28,5 X 31,5 CM, AKV. + GUASSI, SIGN. V.A.<br />
FUURI (PUN.VÄRI). LUONNOS SEINÄMAALAUSTA VARTEN. AB 1498.<br />
AB LIS2:1498.<br />
1468. “LEGENDA”, KOKONAISLUONNOS. KOLMIOSAINEN MAA-<br />
LAUS: KESKELLÄ HEIMOPÄÄLLIKKÖ-AIHE, OIK. ESI-ISIEN ELÄMÄÄ<br />
PALJAAN TAIVAAN ALLA; VAS. ELÄMÄÄ SAVUPIRTISSÄ. KUNKIN OSAN<br />
YLÄ- JA ALAOSASSA KALEVALAISTA NAUHAORNAMENTTIA; KESKIOSAN<br />
ALAREUNASSA ELINKEINO-AIHEET YMPYRÖIDEN SISÄLLÄ. 46,5 X 78<br />
CM (KUVA-ALA 35 X 70 CM), GUASSI + AKV. PAHVILLE, SIGN. O.A.<br />
CARLBENGTS (LYIJYK.). SAMA KUVA-AIHE KUIN NROISSA 1469 JA<br />
1470. AB 236. AB LIS:236.<br />
1469. “LEGENDA”, KOKONAISLUONNOS, (EHKÄ 1929). SUUREN<br />
VALIOKUNNAN SALIN MAALAUSKILPAILUA VARTEN. KOLMIOSAINEN<br />
TEOS: AIHEENA ESI-ISIEN MUUTTO MANNILAN TULEVAN KARTA-<br />
NON ALUEELLE. KESKELLÄ HEIMOPÄÄLLIKÖN MUUTTO - YLIMYS-<br />
SUKU HEVOSINEEN JA TAVAROINEEN, VAS. KUVA-AIHE: ELÄMÄÄ<br />
SAVUPIRTISSÄ; OIKEA KUVA-AIHE: ELÄMÄÄ PALJAAN TAIVAAN ALLA<br />
NUOTION YMPÄRILLÄ. KUVIEN YMPÄRILLÄ “KALEVALAISTA”, KAR-<br />
JALAISVAIKUTTEISTA NAUHAORNAMENTTIA. YLHÄÄLLÄ KUVIEN<br />
PÄÄLLÄ VAAKUNAT. KESKIOSAN ALAREUNASSA ELINKEINOT - MET-<br />
SÄSTYS, KALASTUS, KÄSITYÖT, SEPÄN TYÖT - PELKISTETTYINÄ KU-<br />
VIOINA. VAS. OSAN ALAREUNASSA ORNAMENTTIAIHEENA SISÄAS-<br />
KAREET, OIK. OSASSA SAALISTUS. 77 X 144 CM, AKV. PAPERILLE,<br />
SIGN. KESK. O.A. CARLBENGTS (MUSTA MAALI). ÖLJYLUONNOS<br />
TEHTY SAMASTA AIHEESTA. KESKIMMÄISESTÄ OSASTA TEHTY RYIJY.<br />
PROV.: APTEEKKARI YRJÖ KARPIO, JYVÄSKYLÄ. AB 468. AB<br />
7:0031; AB LIS2:468.<br />
1470. “Legenda”, lopullinen seinämaalausluonnos triptyykkiin.<br />
Suuren valiokunnan maalauskilpailuun (1930). Huolitellumpi<br />
kuin akvarelliluonnos. Samat aiheet. Vrt. nro 1469.<br />
100 x 200 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (muste). AB 224. AB<br />
7:0046.<br />
1471. “Legenda”, luonnos keskiosasta (1930). Muinaissuomalainen<br />
heimopäällikkö perheineen, sukuineen ja omaisuuksineen<br />
matkalla ratsain. Osa joukosta kävelee. Edessä oik. mies<br />
ja koira. Kaikki matkaavat vasemmalle päin. 150 x 196,5 cm,<br />
ei sign. Vrt. nrot 1469, 1510 ja 1513. AB 127. AB 7:0047.<br />
1472. “Legenda”, luonnos keskiosan hevosaiheesta (1930).<br />
Vrt. nrot 1469, 1510 ja 1513. 36,5 x 47,5 cm, öljy vanerille,<br />
ei sign. Takana: “12.3.1930 CB”. AB 47. AB 7:0048.<br />
1473. Puhdetyö, veistäjä. Osaluonnos “Legendan” elinkeinot-aiheisiin,<br />
1930-luvun alku. Takan ääressä seisomassa kaksi<br />
miestä, taustalla istuvia henkilöhahmoja. Oikeanpuoleinen<br />
seisova mies veistää seivästä hakkuupölkyllä, vas. taustalla<br />
lukeva hahmo takan vieressä. 44 x 43 cm, öljy paperille, ei<br />
sign. AB 194. AB lis:194; AB vl-mat3:0027.<br />
1474. Kirvesmies veistää takan ääressä, harjoitelma. Osaluonnos<br />
“Legendaan”. 200 x 121 cm, akv. + guassi pahville, ei<br />
sign. Vrt. nrot 1185 (AB 129) ja 1515 (AB 122). AB 121.<br />
KORISTEMAALAUSTA, KULISSEJA, LASIMAALAUSTA<br />
1475. Helsingin Brage-yhdistykselle maalatut kulissit 1906-<br />
11; mm. Finbyn ja Näsbyn kulissit. “Bondbröllop”-aihe lainattu<br />
Vaasan Brage-yhdistykselle. Ehkä hävinneet.<br />
1476. Karoliina-sisaren makuuhuoneen tapetit. Nyk.om.<br />
Närpiön kotiseutumuseo.<br />
1477. Tiukan nuorisoseuran kulissit 1916-17. Rakennus<br />
palanut kulisseineen.<br />
1478. Kattomaalauskoristelu, luonnos, 1922. 31 x 49 cm, lyijyk.<br />
+ akv., sign. o.a. Kristinestad 1922 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (muste). AB<br />
1527.<br />
1479. A: Myrkyn kylän Nuorisoseuratalon näyttämön esirippu:<br />
oik. mäen päällä maalaistalo ulkorakennuksineen, vas.<br />
alhaalla aitaus, järvenranta ja järvenselkää. 260 x 560 cm,<br />
öljy liitupohjustus kankaalle. Prov.: Nyk.om. yks. AB 1479.<br />
AB lis:1479A, 1479B, 1479C.<br />
1480.B. Myrkyn kylän Nuorisoseuratalon näyttämön esirippu,<br />
takapuoli: talvinen maisema; etualalla koivuja, joiden takana<br />
mäellä rakennusryhmä, oik. laaja peltoaukea. Prov.:<br />
Nyk.om. yks. AB 1480. AB lis:1480TA, 1479TB.<br />
1481-1483. Kurikan Nuorisoseralle maalatut kulissit talvella<br />
1925. 3 kpl kahdesta vanerilevystä kooltaan n. 80 x 250 cm<br />
koostuvaa kulissia, joissa maalattuja koivunrunkoja. Ei sign.<br />
Prov.: Viety Teuvan kaatopaikalle. L 103, L 104 ja L 105.<br />
1484. ’SOTA VALOSTA’ (AB:N ANTAMA NIMI), 1917. TORVEN-<br />
SOITTAJA-RATSASTAJA NELILEHTISTEN APILANLEHTIEN JA KIPINÄ-<br />
VIIVOJEN MUODOSTAMASSA SEPPELEESSÄ, AVARUUDESSA NELJÄ TÄH-<br />
TEÄ. VÄRIT: MUSTA TAUSTA, PUNAINEN AIHE. 32 X 18 CM, AKV. +<br />
GUASSI KARTONGILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS 1917. LUONNOS<br />
LASIMAALAUSTA VARTEN.. AB 1506. AB LIS2:8888.<br />
1485. Seinämaalauksia Kristiinan Arbetets Vänner –yhdistykselle.<br />
Hävinneet talon tuhoutuessa tulipalossa.<br />
KIRKOLLISET SEINÄMAALAUSSUUNNITELMAT<br />
Teuvan kirkko<br />
1486. TEUVAN KIRKON KUORIN SEINÄMAALAUSSUUNNITELMA,<br />
LUONNOS, (1926). KUORIN SEINÄMAALAUKSET JA KUORIN VAS.<br />
PUOLEISEN KIRKKOSALIN SEINÄN MAALAUS. KUORIN KESKELLÄ SUIP-<br />
POKAARINEN KUORI-IKKUNA. 65 X 80,5 CM, VESI- JA PEITEVÄRI<br />
HARMAALLE PAPERILLE, SIGN. V.A. OLLUT MERKINTÄ REPEYTYNYT<br />
POIS. PROV.: LÖYTYNYT TEUVAN KIRKON SAKASTIN VINTILTÄ 1980-<br />
LUVULLA; OM. TEUVAN SEURAKUNTA. AB 1419. AB LIS2:1419.<br />
1487. TEUVAN KIRKON KUORIN SEINÄMAALAUSSUUNNITELMA,<br />
LUONNOS, 1926. KUORIN SEINÄMAALAUKSET JA KIRKKOSALIN<br />
SEINÄ KIRKON KESKELTÄ NÄHTYNÄ. EI KUORI-IKKUNAA. 48 X 81<br />
CM, VESI- JA PEITEVÄRI PUNARUSKEALLE PAPERILLE, SIGN. V.A.<br />
CARLBENGTS 1926 (LYIJYK.). PROV.: LÖYTYNYT TEUVAN KIR-<br />
KON SAKASTIN VINTILTÄ 1980-LUVULLA; OM. TEUVAN SEURAKUN-<br />
TA. AB 1420. AB LIS2:1420.<br />
255
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
1488. TEUVAN KIRKON KUORIN JA KIRKKOSALIN SEINÄMAALAUS-<br />
SUUNNITELMA, 1926. KUORISSA VIISI SUIPPOKAARISTA FRESKO-<br />
MAALAUSTA. KESKIMMÄISEN MOLEMMIN PUOLIN OLEVISSA OSISSA<br />
KUORI-IKKUNAT. KIRKKOSALIN SEINILLÄ KUORIN MOLEMMILLA<br />
PUOLILLA LISÄKSI KAKSI SEINÄMAALAUSTA. 72 X 130,5 CM, AKV. +<br />
PEITEVÄRI PAHVILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS 1926 (LYIJYK.).<br />
PROV.: LÖYTYNYT TEUVAN KIRKON SAKASTIN VINTILTÄ 1980-<br />
LUVULLA; OM. TEUVAN SEURAKUNTA. AB 1418. AB LIS2:26<br />
1418.<br />
1489. TEUVAN KIRKON KUORIN JA KIRKKOSALIN SEINÄMAALAUS-<br />
SUUNNITELMA, 1926. KIRKON KUORIN JA YMPÄRYSTÄN SEINÄMAA-<br />
LAUSLUONNOS. VIISI SEINÄMAALAUSTA KUORISSA. VRT. AB 1418.<br />
37 X 80 CM, GUASSI KARTONGILLE. AB 1500. AB LIS2:1500.<br />
1490. TEUVAN KIRKON KUORIN SEINÄMAALAUSSUUNITELMA, LO-<br />
PULLINEN SRK:N LUNASTAMA LUONNOS, (1928?). KUORIN SEI-<br />
NÄMAALAUSTEN PÄÄAIHEINA KOLME SUIPPOKAARISTA FRESKOA,<br />
JOISTA KESKIMMÄINEN KUORISSA, KAKSI MUUTA KIRKKOSALIN SEI-<br />
NILLÄ. ALTTARIFRESKON KUMMALLAKIN PUOLELLA SUIPPOKAARI-<br />
SET KUORI-IKKUNAT. KOKO LUONNOS 69 X 130 CM; VAS. 38 X<br />
20,5 CM; KESK. 37,5 X 20,5 CM; OIK. 38,5 X 20 CM, GUASSI +<br />
AKV. PAPERILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS (LYIJYK.). PROV.: TEU-<br />
VAN SEURAKUNTA. AB 1126. AB LIS2:1126.<br />
1491. CB mainitsee kirjeessään myös Teuvan kirkkomaalaussuunnitelmiin<br />
liittyvän öljyversion.<br />
Närpiön kirkko<br />
1492. NÄRPIÖN KIRKON SEINÄMAALAUSSUUNNITELMA, KOKONAIS-<br />
LUONNOS, (1931). NÄKYMÄ SAKARASTA RISTIKESKUKSEEN PÄIN.<br />
OIK. ALTTARITAULU, VAS, SAARNATUOLI. 34,2 X 44,6 CM, AKV. +<br />
GUASSI + TUSSI PAHVILLE, EI SIGN. MAALATTU 1931. AB 157. <br />
AB LIS2:310157.<br />
1493. NÄRPIÖN KIRKON SEINÄMAALAUSSUUNNITELMA, LUONNOS,<br />
1931. SUON OJITUSTA IHMISVOIMIN. ETUALALLA VAS. KOLMEN<br />
MIEHEN RYHMÄ TAUOLLA NOJAAMASSA LAPIOIHINSA. TAUSTALLA<br />
IHMISIÄ KAIVUUTYÖSSÄ. SIVUILLA MAALATUT KEHYKSET. 38,4 X<br />
51 CM, AKV. + GUASSI PAHVILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS (MUS-<br />
TEELLA V. 1931 OSCAR B:N MERKINTÄ).YLH. “ VÅRT DAGLIGA<br />
BRÖD. VI NÄRPESBOR SOM MOSSODLARE FÖR 35-40 ÅR TILLBA-<br />
KA”; TEKSTI ALH. KUVAN ULKOPUOLELLA:”PANEM NOSTRUM QUO-<br />
TIDIANUM DA NOBIS HODIE”; KUVASSA:”I VESTRA KORSET UNDER<br />
LÄKTAREN.” TAKANA: “SKALL FÖRESTÄLLA DIKNING PÅ NIXMOS-<br />
SEN NÄSBY NÄRPES. LÄNGST T.V. STOD JAG MODELL. OSCAR<br />
BENGTS” AB 160. AB LIS2:310160.<br />
1494. NÄRPIÖN KIRKON SEINÄMAALAUSSUUNNITELMA, LUONNOS,<br />
1931. HAUTAUSSAATTUE KULKEE OIKEALLE PÄIN VILJAPELLON OHI<br />
AVARASSA PELTOMAISEMASSA. ETUALALLA KOLME VILJALYHDETTÄ.<br />
SAVUPYÖRRE LÄHTEE PELLOLTA TAIVAALLE RUUMISARKUN KOHDAL-<br />
LA. 38,4 X 51 CM, AKV. + GUASSI PAHVILLE, SIGN. O.A. CARL-<br />
BENGTS (MUSTEELLA V. 1931 OSCAR B:N MERKINTÄ); A.V. PAX<br />
(KELT.); A.O. (KUVAN ALLA) “I VÄSTRA KORSET UNDER LÄKTAN”.<br />
AB 159. AB LIS2:310159.<br />
1495. NÄRPIÖN KIRKON SEINÄMAALAUSSUUNNITELMA, LUONNOS,<br />
1931. NÄKYMÄ LÄHELTÄ RISTIKESKUSTA, OIK. ALTTARI, VAS. SAAR-<br />
NATUOLI JA SEN VAS. PUOLELLA SEINÄMAALAUS. PUNAINEN KÄY-<br />
TÄVÄMATTO KESKELLÄ. 38,4 X 51 CM, AKV. + GUASSI PAHVILLE,<br />
SIGN. V.A. CARLBENGTS 1931; LYIJYKYNÄLLÄ: ÖNSKAR FÖR DES-<br />
SA ... HASTIGA UTKAST...IGEN, ATT DE EJ FÅR REPRODUSERAS (?)”.<br />
AB 158. AB LIS2:310158.<br />
1494.<br />
256
Teosluettelo<br />
1931. 34 x 44,5 cm, liitu + tussi pahville, sign. o.a. ett försök<br />
med kassett indelning av taket i Närpes kyrka, Jyväskylä juli<br />
1931 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). AB 46. AB lis2:0046.<br />
TAIDETEOLLISUUTTA<br />
Tekstiilisuunnitelmia<br />
1502. Kansanomainen punamusta täkänä (“en rya väfd i finsk<br />
dubbelväf i svart och rödt”), jossa teksti:<br />
“Staffan var en stalledräng, rider sina fålar fem.” (ruotsinkielisen<br />
Pohjanmaan kansanlaulu). Näytt. Ateneum 1908 Taideteollisuusyhdistyksen<br />
näyttely. Tunnettu vain lehtitiedon<br />
perusteella (Hbl 28.5.1908; Nya Pressen 29.5.1908).<br />
1495.<br />
1496. NÄRPIÖN KIRKON SEINÄMAALAUSSUUNNITELMA, (1931).<br />
NÄKYMÄ RISTIKERSKUSTAAN; OIK. ALTTARI, VAS. SAARNATUOLI.<br />
HARMAITA PYÖRÖKAARIHOLVEJA, PUNAINEN MATTO. 34 X 44,5<br />
CM, AKV. + GUASSI PAHVILLE, EI SIGN. MAALATTU 1931. AB<br />
156. AB LIS2:310156.<br />
1497. NÄRPIÖN KIRKON SEINÄMAALAUSSUUNNITELMA, LUONNOS:<br />
PIISPA ARVID KURJEN MESSU, (1931). KATOLINEN PIISPA APUREI-<br />
NEEN VAS. ALTTARILLA PITÄMÄSSÄ MESSUA KESKIAIKAISESSA KIR-<br />
KOSSA, OIK. KANSAA. AURINGON VALOJUOVA OIKEALTA OSUU MES-<br />
SUAJIEN JALKOIHIN. 38,4 X 51 CM, AKV. + GUASSI PAHVILLE, SIGN.<br />
V.A. CARLBENGTS (MUSTE).YLHÄÄLLÄ: “ARVID KURKI HÅLLER<br />
MESSA I NÄRPES KYRKA 1522. (STORLEK 4 X 2)”. MAALATTU 1931.<br />
AB 162. AB LIS2:310162.<br />
1498. NÄRPIÖN KIRKON SEINÄMAALAUSLUONNOS: PIISPA ARVID<br />
KURJEN LAIVAA LASTATAAN, 1931. VAS. JA EDESSÄ MIEHIÄ KAN-<br />
TAMASSA TAVAROITA LAIVAAN, JONKA KANNELLA PIISPA SEURUEI-<br />
NEEN ODOTTAA. MAASSA ETUVASEMMALLA JOUKKO KANTAJIA JA<br />
PIISPAN TAVAROITA. MAALATUT KORISTEKEHYKSET SIVUILLA JA AL-<br />
HAALLA. 38,4 X 51 CM, AKV. + GUASSI PAHVILLE, SIGN. V.A. CARL-<br />
BENGTS 1931 (MUSTE); O.A. NRO 2. ÖSTER KORSET. AB 161.<br />
AB LIS2:310161.<br />
1499. NÄRPIÖN KIRKON SEINÄMAALAUSSUUNNITELMA, LUONNOS<br />
EDELLISEEN (NRO 1498): PIISPA ARVID KURJEN LAIVAA LASTA-<br />
TAAN, (1931). ETUALALLA MIEHIÄ KANTAMASSA TAVAROITA PIIS-<br />
PAN LAIVAAN. MAATA ETUVASEMMALLA NÄKYVISSÄ VÄHEMMÄN<br />
KUIN EDELLISESSÄ (NROSSA 1498). 31 X 44,5 CM, AKV. + GUASSI<br />
PAHVILLE, EI SIGN. MAALATTU 1931. AB 155. AB<br />
LIS2:310155.<br />
1500. NÄRPIÖN KIRKON KATTOHOLVIN MAALAUSUUNNITELMA,<br />
1931. NÄKYMÄ KIRKON KESKELTÄ SIVULLE; VAS. SAARNATUOLI,<br />
OIK. ALTTARITAULU. KATON HOLVAUS PÄÄLLYSTETTY KASETEILLA.<br />
37,4 X 51,8 CM (32 X 44,8 CM) GUASSI + AKV. PAHVILLE, SIGN.<br />
V.A. JYVÄSKYLÄ I JULI 1931 CARLBENGTS; O.A. ETT FÖRSÖK MED<br />
KASSETT INDELNING AV HVALFVET I NÄRPES KYRKA FÖR ATT OM<br />
MÖJLIGT FÅ ETT VÄRDIGT TAK TILL DESS GAMLA ÄROVÄRDIGA<br />
MURAR OCH SOM SKULLE GÅ I SAMMA STIL SOM ALTARTAFLANS<br />
RAM OCH BILDA ETT HELT OCH VÄRDIKT OCH PÅ SAMMA GÅNG<br />
KONSTRUKTIFT STARKT NOG (PUTTUUKO JOTAIN?) FÖR ÖGA OCH<br />
KÄNSLOR (LYIJYK.). AB 39. AB LIS2:310039.<br />
1501. Lähiluonnos Närpiön kirkon kasettikattoa varten,<br />
1503. “RATSASTAJAT” , TYYLITELLYT HEVOSET / “MENNÄÄN NIIN<br />
LUJAA ETTÄ KIPUNOI”, TÄKÄNÄ- / KUVAKUDOSLUONNOS, 1908.<br />
MUSTALLA POHJALLA PUNAISIA KUVIOITA. GEOMETRISESTI TYYLI-<br />
TELLYT RATSASTAJAT: KAKSI PIENEMPÄÄ VAS. JA KAKSI ISOMPAA OIK.<br />
KIITÄVÄT VASEMMALLE. KUVAN ALLA TEKSTI: “Å ‘TI RÄID SÅ E’<br />
KNISTA”. KIPINÄKIMPPU HAJOAA TAIVAALLA VASEMMALTA OIKEAL-<br />
LE PÄIN. 19 X 30 CM, AKV. “PIKAKANKAALLE”. YLHÄÄLLÄ<br />
TEKSTI:”RYHMÄ 2 NRO 42 ONTELOKUDOS ‘RYTTARE’ VUOKRA SMK<br />
10, CARL BENGTS” (MUSTE). PROV.: SUOMEN KÄSITYÖN YSTÄ-<br />
VÄT, HELSINKI. AB 1385. AB LIS2:1385.<br />
1504. MATTOLUONNOS, 1921. SAHALAITAINEN KORISTELU REU-<br />
NOILLA. KESKUSNELIÖN POHJA PUNAINEN. MUUT VÄRIT: MUSTA,<br />
SININEN, VALKOINEN. SOIKIOSSA KIRJAIMET EM. ALAREUNASSA<br />
TEKSTI: ANNO 1921 ES (YHTEEN) AB LASTUJA 00130.<br />
1505. MATTOLUONNOS, 1922. SININEN NELIKULMAINEN KES-<br />
KUSTA, JUOKSEVA KOIRA -ORNAMENTTIA. AKV. + TUSSI, SIGN. O.A.<br />
CARLBENGTS 1922 (LYIJYK.) L 173. AB 1537. AB LASTUJA<br />
00132.<br />
1506. MATTOLUONNOS, 1922. SININEN SOIKEA KESKUSTA,<br />
VAAL.PUN. REUNAOSA. 37 X 33 CM, AKV. + TUSSI, SIGN. O.A.<br />
CARLBENGTS 1922 (LYIJYK.). AB 1538. AB LASTUJA 00133.<br />
1507. MATTOLUONNOS, 1922. SININEN NELIKULMAINEN KES-<br />
KUSTA, JONKA SISÄLLÄ SEPPELE VUOSILUKUINEEN. REUNAT VAALE-<br />
ANPUNAISET. 38 X 23 CM, AKV., KESKELLÄ VL 1922. L 89..<br />
1508. “KAARLE KNUUTINPOJAN METSÄSTYSRETKI”, GEOMETRIS-<br />
TÄ KUVIOINTIA, 1922. TEKSTIILILUONNOS. 77,5 X 35,5 CM, AKV.<br />
MILLIMETRIPAPERILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS 1922 (LYIJYK.).<br />
PROV.: TOTEUTETTU KURIKAN RYIJYKUTOMOSSA. OM. KURIKAN<br />
LAKKITEHTAAN OMISTAJASUKU. AB 1095. AB LIS2:1095.<br />
1509. Tekstiililuonnos; lyhdeaiheita, 1927. Sahalaitaista koristelua,<br />
väreinä punainen, ruskea ja musta. Keskellä vuosiluku<br />
1927. 41 x 31 cm, väriliitu. L 90.<br />
1510. “Legenda”-seinäkudoksen (= “Legenda”-seinämaalausaiheen<br />
keskiosa) piirrosluonnos, 1929. Muinaissuomalainen<br />
heimopäällikkö perheineen, sukuineen ja omaisuuksineen<br />
matkalla ratsain. Osa joukosta kävelee. Edessä oik. mies ja<br />
koira. Kaikki matkaavat vasemmalle päin. 79,6 x 123 cm,<br />
lyijyk. rusk. pahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1929 Kumpula<br />
(lyijyk.). Vrt. nrot 1468, 1469 ja 1470. AB 126. AB<br />
lis2:126.<br />
257
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
1516.<br />
1511. “Legenda”-seinäkudoksen (= “Legenda”-seinämaalausaiheen<br />
keskiosa) öljyluonnos. Muinaissuomalainen heimopäällikkö<br />
vaimoineen, sukuineen ja omaisuuksineen matkalla<br />
ratsain, osa joukosta kävelee. Kaikki matkaavat vasemmalle<br />
päin. Keskeneräinen. Vas. olevat henkilöt joitten päät maalattu,<br />
hevosen takana olevat henkilöt keskeneräisiä. Etualalla<br />
koira oik. taustajoukko käsitelty luonnosomaisesti. 79,5 x<br />
123 cm, öljy, ei sign. AB 127C. AB lis:127C.<br />
1512. “LEGENDA”-SEINÄKUDOKSEN (= “LEGENDA”-SEINÄMAA-<br />
LAUSAIHEEN KESKIOSA) LOPULLINEN ÖLJY- JA GUASSILUONNOS.<br />
MUINAISSUOMALAISEN HEIMOPÄÄLLIKÖN MUUTTOMATKA. AL-<br />
HAALLA PYÖREÄT KUVIOT ELINKEINO-AIHEILLE. SIVUILLA JA YL-<br />
HÄÄLLÄ KALEVALAISTA NAUHAORNAMENTIIKKAA. VRT. NROT 1468,<br />
1469, 1470 JA 1471. 240 X 268 CM, ÖLJY + GUASSI PAHVIKAR-<br />
TONGILLE, EI SIGN. AB 127 B. AB LIS:127B.<br />
1513. “LEGENDA”-SEINÄKUDOS (= “LEGENDA”-SEINÄMAALAUS-<br />
AIHEEN KESKIOSA), VÄRIRUUDUT MERKATTUINA RYIJYNKUTOJAA<br />
VARTEN, 1932. AIHEENA MUINAISSUOMALAISEN HEIMOPÄÄLLIKÖN<br />
MUUTTOMATKA. ETUPÄÄSSÄ RUSKEAN SÄVYIHIN SOMMITELTU VER-<br />
SIO. KALEVALAISTA GEOMETRISTA NAUHAORNAMENTIIKKAA REU-<br />
NOILLA, LEVEIN NAUHA ALHAALLA. VRT. NROT 1468, 1469, 1470<br />
JA 1471. 75,5 X 85 CM, AKV. PAHVILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS<br />
KUMPULA 1932 (MUSTE). AB 202. AB LIS:TEKSTIILIT202.<br />
1514. “Legenda”-seinäkudos. Värityskartta edelliseen 75 x<br />
82 cm, väriliitu paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1932 (muste).<br />
AB 202/1.<br />
1515. “Legenda”, ryijyluonnos - väriruudut merkattu. “Legenda”-aiheen<br />
keskiosa: heimopäällikkö lähiympäristöineen, ilman<br />
reunaosia. Vrt. nrot 1185, 1474, 1512 ja 1513. Etupäässä ruskean<br />
sävyjä. Keskitetty versio. 100,5 x 148,5 cm, pastelli + väriliitu<br />
pahville, ei sign. AB 122. Ryijyjä kudottu kaksi kappaletta<br />
Jalosen ryijykutomossa Lapissa 1932. Vain yksi on tiedossa.<br />
AB lis:122.<br />
1516. Viljapeltoaihe, seinäryijyluonnos. Mies ja nainen kieseissä<br />
viljapellon takana, menossa vasempaan. Alhaalla ja reunoilla<br />
erivärisiä neliömäisiä ornamenttikuvioita osittain toistensa<br />
päällä. Koko teosta kiertää ohut nauhaornamentti. 119<br />
x 72,5 cm, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (muste). AB 125. Ryijyaihetta<br />
on kudottu 1920-luvulla. AB lastuja 125.<br />
1517. KARHUT-RYIJYMALLI. KAKSI KARHUA JA KARHUNPENTU, KO-<br />
RISTEKUVIOITA YMPÄRILLÄ. 36,5 X 28 CM, TUSSI + AKV. . TAKA-<br />
NA: “KURIKKA MARTTA JYH...”; “EMILIA HAKKALA MIETO”; “2<br />
10 R. KOIVISTO. RYA 150 BRÄDD”. PROV.: CB REPINYT LUON-<br />
NOKSEN MONEEN OSAAN.AB 292. AB LIS2:292.<br />
1518. “Mesikämmen”, karhu-aiheinen tekstiili, luonnos. Yksi<br />
karhu keskellä, sivuilla karhunpää-ornamentit. Karhuilla<br />
kruunut päässä. 30 x 28 cm, liitu paperille. L 91.<br />
1519. “KARHU”-RYIJYLUONNOS. KOLME KARHUA RYIJYN YLÄOSAS-<br />
SA: YKSI ISO KESKELLÄ, KAKSI PIENTÄ SIVUILLA. 44,5 X 24,5 CM,<br />
AKV. + GUASSI + TUSSI PAPERILLE. TÄMÄN MUKAAN KUDOTTU RYIJY<br />
1920-LUVULLA, MUTTA KADONNUT. KUDOTTU UUDESTAAN 1976<br />
SUOMEN KÄSITYÖN YSTÄVILLÄ. AB 1511. AB LIS2:1010.<br />
258<br />
1520. Luonnos hevosaiheiseksi karvalankaseinämatoksi. Yksivärinen<br />
punainen pinta, jonka yläreunan takaa nousee esiin<br />
viisi tyyliteltyä hevosen päätä, matkalla vasemmalle. 33,5 x<br />
16 cm, guassi + tussi (tai musta väri) kartongille. Alla: “Karvalankaseinämatto”<br />
(lyijyk.). CB:n tytär kutonut luonnoksen<br />
mukaan tuolinpäällisen. L 92.<br />
1521. “Repolainen” , tuolin selkänojatekstiilin luonnos. 36,5<br />
x 28,3 cm, liitu paperille. L 93.<br />
1522. “Pöllö” , tuolin selkänojatekstiilin luonnos. 17,5 x 11<br />
cm, liitu paperille. L 94.<br />
1523. ALKULUONNOS SEINÄRYIJYYN “LEMMINKÄINEN JA SAAREN<br />
NEIDOT”. PUNARUSKEAPUKUINEN TYTTÖ SEISOO OIK., KELTAINEN<br />
TAUSTA. 13 X 8 CM, AKV. L 88.<br />
1524. LUONNOS “LEMMINKÄINEN JA SAAREN NEIDOT” –RYIJYYN,<br />
1932. VÄRITYSKARTTALUONNOS. 69,5 X 56 CM, AKV. + VÄRILII-<br />
TU PAPERILLE, SIGN. O.A. CARLBENGTS KUMPULA 1932 (LYIJYK.).<br />
KESKELLÄ PURRESSA JOKA ON SAAPUMASSA RANTAAN, SEISOO LEM-<br />
MINKÄINEN PITÄEN KIINNI MASTOSTA. ETUALAN RANTANURMIKOL-<br />
LA SEISOO SELIN KUVAAN KOLME LETTIPÄISTÄ TYTTÖÄ VASTAAN-<br />
OTTAMASSA VENETTÄ. VESI TUMMANHARMAA, VEDEN YLLÄ KUUSI<br />
LOKKIA, HORISONTISSA VIISI PURJEVENETTÄ. NAUHADEKORAATIO<br />
SIVUILLA JA ALHAALLA. PIENIÄ VÄRIEROJA TÄMÄN JA NRON 1525<br />
VÄLILLÄ: TÄSSÄ LEMMINKÄISELLÄ HARMAAT HOUSUT, PURJE VAA-<br />
LEANRUSKEA, VENEENALUSPÖLLIN PÄÄ TUMMANRUSKEA, ETUALAN<br />
KUKKIVA KASVI KIRKKAAMPI, KAKSILETTIOSEN TYTÖN VYÖ VAALEA<br />
AB 204. AB PUUTTUVIA 168.<br />
1525. LUONNOS “LEMMINKÄINEN JA SAAREN NEIDOT” -RYIJYYN.<br />
66 X 55 CM, AKV. + VÄRILIITU PAPERILLE. VÄRITYSKARTTALUON-<br />
NOS. SAMA AIHE KUIN EDELLÄ. VÄRIEROJA: TÄSSÄ LOKIT KELTAI-<br />
SIA, LEMMINKÄISEN HOUSUT VAALEANRUSKEAT, KAKSILETTISEN<br />
TYTÖN VYÖ PUNARUSKEA. AB 205. RYIJYÄ KUDOTTU YKSI KAPPA-<br />
LE SUOMEN KÄSITYÖN YSTÄVISSÄ 1976. AB PUUTTUVIA 169.<br />
1526. RYIJYLUONNOS. ORANSSEJA, SUORAKULMAISESTI KÄÄNTY-<br />
VIÄ VIIVAKUVIOINTIA JA TÄHTIÄ. TAUSTAN YLÄOSA SININEN, ALA-<br />
OSASSA TUMMANSININEN VUORIMAINEN KUVIO. 15,5 X 12 CM. L<br />
95. AB LASTUJA 142.<br />
1527. Luonnos gobeliiniksi. Keskellä äiti kantaa pientä lasta<br />
pimeässä vasemmalle päin. Vas. tuvan ulkoseinää, ikkunasta<br />
näkyy valoa, ylhäällä räystästä. Oik. pari ihmishahmoa. Kuva<br />
koostuu vertikaalisista väriviivoista. 21,5 x 27,4 cm (kuvaaihe<br />
18 x 22 cm), tussi + lyijyk. + akv. paperille, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong>B~ (lyijyk.). Takana: tussipiirroksia. Prov.: Arpajaiset<br />
1925, nro 14: H. Björkqvist, Jyväskylä. AB 1313. AB puuttuvia<br />
CB165.<br />
1528. Nainen ja mies rannalla. Luonnos tekstiiliksi. Henkilöpari<br />
oik. , keskellä vettä, jossa kala, veden takana vaalea<br />
ratsukko. Arkin koko 38,5 x 43 cm, kuvan koko 26 x 23,5<br />
cm, akv. + guassi, ei sign. L 96.<br />
1529. Viljakuhilas, takana talomaisema. Luonnos tekstiiliksi.<br />
46 x 37 cm, akv. ei sign. L 97.<br />
1530. Mattoluonnos. 34 x 27,5 cm, väriliitu. Sahalaitainen<br />
koristelu värialueiden rajoilla. Reunaosa vaaleanpunainen,<br />
keskusta sinertävä. L 98.
Teosluettelo<br />
1531. REKIAJELU. TUMMANSINISESSÄ PUOLIYMPYRÄSSÄ REKI AJA-<br />
JINEEN MENOSSA OIKEAAN. MAHD. TEKSTIILILUONNOS.13 X 23,5<br />
CM, TUSSI + AKV. L 99.<br />
1532. Ratsastus halki viljapellon. Pieni lapsi hevosen selässä<br />
menossa kuhilaiden takana vasempaan. Kaikki viivat horisontaalisia.<br />
Tekstiililuonnos violetille pohjalle. 43 x 33 cm, liitu.<br />
L 100.<br />
1533. KUHILAITA ORANSSILLA JA MUSTALLA POHJALLA. TEKSTII-<br />
LILUONNOS. 15,5 X 19,5 CM, AKV. L 101.<br />
1534. “Käykäämme käsi kätehen”, mahd. luonnos seinäryijyksi.<br />
Pelkistettyä geometristä tyyliä. Tyttö ja poika pitävät keskellä<br />
juhlapöytää toisiaan käsistä, ympärillä juhlaväkeä, pöydällä<br />
haarikoita. 75 x 180 cm, pastelli kartongille. AB 123. AB<br />
lis2:00 123; AB lastuja 123.<br />
1535. Äiti ja lapsi, luonnos seinävaatteeksi. Vaaleansiniselle<br />
pohjalle tehty ikkunamainen kuva-aihe, jossa nainen ja lapsi<br />
katsovat maisemaa vasemmalta. Kuva-aiheen päälle tehty ruudukko.<br />
25 x 16 cm, akv. + guassi kartongille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (tussi); <strong>Carl</strong>B (lyijyk.). AB 1504. AB lis2:1.<br />
Mattoja on kudottu Teuvan mattokutomossa luonnosten<br />
mukaan.<br />
HUONEKALUSUUNNITELMIA<br />
1536. Vihreä puusohva / tuoli. 16 x 17,5 cm, tussilaveeraus,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1905 (lyijyk.). L 138.<br />
1537. Punainen kaappikello, kellotaulu neliömäinen, 1906.<br />
26,5 x 16 cm, tussi, sign. (kellossa) C B 1906 (punaisella);<br />
(sivussa): 17 juli klo 7.11 på kvällen 1906. i Wasa, på Strandg.<br />
28 (lyijyk.). Teksti liittyy Eero-pojan syntymään. L 133.<br />
1538. Matka-arkku, 1906. 17 x 21,7 cm, sign. v.a. C <strong>Bengts</strong><br />
1906 (lyijyk.). AGK:n nro 50. L 139.<br />
1539. Kolmiomainen tuoli, ns. “munkkituoli”, 1906. 16 x 27<br />
cm, tussi- ja liitupiirros, sign. o.a. CB 1906 (lyijyk.). L 140.<br />
1540. Hääreki. Jugend-linjainen, 1907. 42 x 37,5 cm, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1907 (lyijyk.). AGK:n nro 21. L 134.<br />
1541. Keltapunainen punottu tuoli, 1909. 15 x 8,5 cm, tussilaveeraus,<br />
sign. o.a. <strong>Carl</strong>.1909. L 137.<br />
1542. Puolipyöreä tuoli, 1909. 17 x 19,5 cm, tussipiirros, sign.<br />
o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1909 (lyijyk.). L 141.<br />
1543. Pöytä ja tuoliryhmä, punainen, 1909. 15,5 x 32 cm,<br />
tussi- ja liitupiirros, sign o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1909 (lyijyk.). L 142.<br />
1544. Kaksi tuolia. 1909. 20 x 28 cm, tussilaveeraus, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1909 (lyijyk.). L 143.<br />
1545. Pöytä, taivutettu puu, 1909. 19 x 24 cm, tussi, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1909 (lyijyk.). L 144.<br />
1546. Kolmio-pöytä ja -tuoli. Tussipiirros + värikynä, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1909 (lyijyk.). L 149.<br />
1547. Kolme tuolia, 1910. 17 x 30 cm, tussilaveeraus, sign.<br />
v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1910 (lyijyk.). L 145.<br />
1548. Pöytä ja tuoli, taivutettu puu, 1910. 20 x 29 cm, tussi,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1910 (lyijyk.). L 146.<br />
1549. Kevyitä pyöreitä pöytiä. 34,5 x 28,5 cm, conté-liitu,<br />
sign. o.a. J.kylä 1915 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). L 147.<br />
1550. Moderni olohuone-työhuone. Liittyy mahdollisesti “Taiteilijatalo”-suunnitelmiin.<br />
Tussi. L 102.<br />
1551. Pyöreämahainen nurkkakaappi. 28,5 x 33,5 cm, lyijyk.<br />
paperille. L 135.<br />
1552. Piironki, jugendia. 22 x 18,5 cm, akv. + tussi. L 136.<br />
1553. Sänky, punainen. 21 x 28 cm, akv. L 148.<br />
1554. Pöytälamput. Kaksi suunnitelmaa pöytälampuiksi. 44,5<br />
x 55,5 cm, tussi + akv. paperille. AB 1525.<br />
1555. Vanha uuni. 19,5 x 21,3 cm, akv. + tussi, sign. v.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (lyijyk.); o.y. Badstugu ugn af Skiffer för en badstuga<br />
på landet (tussi); v.a. 101. AGK:n nro 77. L 150.<br />
KULJETUSVÄLINEITÄ<br />
1556. Vuoden 1918 lentolehtisen “Voiko punanen valkoisen<br />
valloittaa?” toiselle puolelle on painettu kartta, jossa näkyy<br />
punaisten ja valkoisten hallussa oleva alue. Kääntöpuolella olevan<br />
tekstin päälle - “kansalaisille punaisen Suomen alueella”,<br />
jossa esitetään valkoisten tulkinta sodan syistä - CB on piirtänyt<br />
sotarekihahmotelman. L 106.<br />
1557 - 1582. Erilaisia talvikuljetusvälineitä sotakuljetuksiin;<br />
haavoittuneiden ja tarvikkeiden kuljetuksiin. L 107 - L 132.<br />
RAKENNUS- JA SISUSTUSSUUNNITELMIA<br />
yhteensä kaikkiaan yli 500 kpl (eri tekniikoilla)<br />
Suunnitelmia Eduskuntataloksi:<br />
1583. “Rakennusluonnos” / Luonnos tulevaa eduskuntataloa<br />
varten, 1919. Korkeat portaat ja muuri, jonka takana tasakattoinen,<br />
näyttävällä friisillä koristettu hallintorakennus. 35 x<br />
28,5 cm, guassi + akv. ruskealle pahville / kovalevylle, sign. o.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1919 (lyijyk.). Prov.: Arpajaiset 1925, nro 68 (“Rakennusluonnos”):<br />
konttoripäällikkö Hj. Laurén, Jyväskylä. AB<br />
1225. AB lastuja124; A 124.<br />
1584. Luonnos Eduskuntataloksi. Sisäkuva, pylväikkö, 1922.<br />
22,8 x 31 cm, lyijyk. + harm. akv.laveeraus luonnoslehtiössä,<br />
sign. o.a. 12 / 4 1922 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. Lehtori Putron luonnoskirja.<br />
AB 1409.<br />
1585. Luonnos Eduskuntatalon ympäristöksi. Kaupunkiaukio,<br />
rakennus, (1922). 22,8 x 31 cm, lyijyk. + harm.<br />
akv.laveeraus luonnoslehtiössä, ei sign. (samanaikainen kuin<br />
nro 1584). Lehtori Putron luonnoskirja. AB 1410.<br />
1540.<br />
259
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
Suunnitelmia suureksi julkisiksi rakennuksiksi, ehkä museoiksi:<br />
1586. Seremoniaportaat julkiseen rakennukseen. A 123.<br />
1587. Portaat ylös harjulla sijaitsevaan julkiseen rakennukseen<br />
– ehkä museoon; ylhäällä pieni pyörötemppeli. Piirros kirjeessä<br />
Alpo Sailolle. A 125.<br />
1588. Portaat ylös museoon, fasadina olevassa muurissa “goottilaisia”<br />
ikkuna-aukkoja. Muurit yhdistävät kaksi julkista rakennusta.<br />
A 126.<br />
1589. Sama kohde kuin edellä. Tarkempi piirros oikeanpuoleisesta<br />
rakennuksesta. A 127.<br />
1590. Kokonaisluonnos harjulle suunnitellusta museosta, portaat<br />
johtavat pylväikköön joka yhdistää kaksi julkista rakennusta.<br />
A 128.<br />
1591. Portaat harjulle museoon. Pyörötemppeli lähempää, puita<br />
portaiden molemmin puolin. A 129.<br />
Ateljeekoteja:<br />
1592. Hirsitalo veden äärellä, taustalla kivirakennus, perspektiivin<br />
apuviivoja. A 1.<br />
1593. Hirsitalo jossa iso parvi. A 10.<br />
1594. Ateljeetalo, maalattu punaiseksi. A 101.<br />
1595. Hirsitalo jossa päätyuloke. A 11.<br />
1596. Ateljee-hirsitalo mäellä + pohja. A 12.<br />
1597. Ateljee-hirsitalo mäellä. A 13.<br />
1598. Hirsitalo kareliaanista tyyliä, yhdistetty mansardikattoinen<br />
osa + jyrkkäkattoinen osa. Sign. o.a. Tjöck 1902. A 14.<br />
1599. Hirsitalon pääty yössä mäellä, musta pohja, kivikellaria<br />
näkyvissä. A 15.<br />
1600. Hirsitalo mäellä, kivinen pohjakerros, kareliaanista tyyliä,<br />
terävä katon harjan pää, sisäänkäynti pohjakerroksen kulmasta.<br />
Sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. A 42.<br />
1601. Sisäänkäynti holvattuun pohjakerrokseen. A 43.<br />
1602. Hirsitalo tummansinisellä pohjalla, korostettu valkoisella<br />
liituvärillä. A 44.<br />
1603. Sisäänkäynti kareliaaniseen hirsitaloon, hirsikaiteet johtavat<br />
rakennukseen. A 45.<br />
1604. Hirsirakennus kareliaanista tyyliä lumimaisemassa, kuisti<br />
oikealla. A 46.<br />
1605. Hirsirakennuksen raskas ovi, pylväät molemmin puolin.<br />
Sign. o.a. <strong>Carl</strong>B T.fors 1902. A 47.<br />
1606. Hirsirakennus kareliaanista tyyliä, yläkerran päädyssä<br />
kaksi pylvästä. A 49.<br />
1607. L-muotoinen hirsirakennus kareliaanista tyyliä, seinustalla<br />
veistettyjä pilareita. Sign. o.a. CB. A 51.<br />
1608. Punaiseksi maalattu monimuotoinen hirsinen mahtitalo<br />
kareliaanista tyyliä, kaidesisäänkäynti, yläkerran päädyssä<br />
teräväkärkinen ikkuna. A 52.<br />
1609. Ruoveden Kalelan takka. A 53.<br />
1610. Kareliaanisen mahtitalon sisäänkäynti. Sama rakennus<br />
kuin A 52. A 54.<br />
1611. Leikkaus hirsitalon yläkerrasta, jossa ihmisiä, portaat<br />
kaiteineen ylempään kerrokseen. A 55.<br />
1612. Kaksi atejee-hirsitalo + yksi kivirakennus jossa torni. A<br />
65.<br />
1613. Jyrkkäkattoinen hirsitalo, jonka matalammassa osassa<br />
korkea savupiippu. Pohjapiirrosta näkyvissä. A 8.<br />
1614. Ruskealla ja mustalla värikynällä luonnosteltu talo jossa<br />
kaksi siipirakennusta. Keskellä kattoa pieni tornirakennelma.<br />
A 104.<br />
1615. Kivinen ateljeekoti mäellä, tausta sininen, punainen<br />
katto. A 4.<br />
1616. Kivinen ateljeekoti, sininen katto, päädyssä pieni tornirakennelma.<br />
A 5.<br />
1617. Etelämaalaistyyppinen ateljeekoti, sypressejä pihalla,<br />
katon lappeet tulevat hyvin alas. Sign. y.o. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. A 50.<br />
1718. Kivinen ateljeekoti mäellä, neliönmuotoinen luonnonkivitorni,<br />
taustalle hahmoteltu puustoa. A 6.<br />
1619. Kivinen ateljeekoti mäellä, suippokaarinen ikkuna, kulmatorni,<br />
portaat ylös, puita. A 60.<br />
1620. Kivinen ateljeekoti mäellä, nelikulmainen torni, suippokaarinen<br />
ovi, portaiden yläpäässä vahtieläinpatsas, pohjapiirros.<br />
A 61.<br />
1621. Kivinen ateljeekoti mäellä, oik. jugend-tyyppinen juuresta<br />
levenevä torni. A 62.<br />
1622. Kivinen ateljeekoti mäellä, vas. suoraviivaisesti alaspäin<br />
levenevä torni. A 63.<br />
1623. Kaksi teräväkattoista kivirakennusta mäellä, oik. jugendviivaisesti<br />
alaspäin lenevä torni. A 64.<br />
1624. Luonnonmuotoja mukaileva ateljeekoti jossa jugendlinjainen<br />
torni. Piirroksen yli vedetty risti. A 66.<br />
1625. Sisääntulo luonnonkivistä muurattuun ateljeekotiin. Ylh.<br />
mies ajoneuvossa. A 67.<br />
1626. Monimuotoinen kivinen ateljeekoti, kolme jyrkkäharjaista<br />
katonlapetta, vas. torni. A 68.<br />
1627. Monimuotoinen kivinen ateljeekoti, suippokaarinen ovi.<br />
A 71.<br />
1628. Kaksi jyrkkäharjaista kivirakennusta yhdistetty, oik.<br />
puoleisessa suuri suippokaarinen ikkuna. A 73.<br />
1629. Kivisen ateljeekodin pääty, suippokaarinen ovi, taivas<br />
tummansininen, maa vihreä. A 76,<br />
1630. Kivisen ateljeekodin pääty, kapea suippokaarinen ikkuna<br />
oik., torni vas. A 77.<br />
1631. Kaksi kivistä ateljeekotia torneineen, yksi leikkaus, kaksi<br />
pohjapiirrosta. A 84.<br />
1632. Kaksi kivistä ateljeekotia yhdistetty, vas. puoleisessa iso<br />
ruutuikkuna, pieni rakennus alareunassa oik. Sign. o.a. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> 1917. A 86.<br />
1633. Ateljeekoti mäellä, iso kattoikkuna lappeessa ulottuu<br />
seinälle. A 9.<br />
1634. Ateljeekoti talvella pihapiireineen, edessä kiviaitaa ja raput,<br />
mäen takaa näkyy toista rakennusta. A 92.<br />
1635. Kaksikerroksisen ateljeekodin leikkaus. A 108.<br />
1636. Ateljeekoti piirretty mustalla, punaisella ja keltaisella<br />
värikynällä. Lappeen ruutuikkuna ulottuu seinälle. Ylh. oik.<br />
pyöreän reliefin suunnittelua. A 110.<br />
1337. Ateljeekodin pääty talvella, pohjakerros luonnonkivistä.<br />
Talo maalattu ruskeaksi. Puita. A 116.<br />
1638. Ateljeekodin leikkaus, kupolimainen osa + jyrkkälappeinen<br />
osa + torni. A 170.<br />
1639. Sisäkuva pohjalaisesta tuvasta jossa kulmatakka. A 137 .<br />
1640. Sisäkuva Taiteilijakodista jossa kulmatakka, portaat parvelle,<br />
erkkereitä. Sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> Kumpula 1932. A 138.<br />
1641. Sisäkuva Taiteilijakodista, seinänvieruspenkkejä, pyörökaarinen<br />
ikkuna, piirretty pystyviivoilla. A 139.<br />
1642. Kirkon sisätilaa muistuttava tila jossa kaksi suippokaarista<br />
ikkunaa ja avotakka oik. A 144.<br />
1643. Pihamuurin ympäröimä ateljeekoti jossa neliömäinen<br />
torni oik. Pihamuurin nurkassa pieni katos. A 74.<br />
1644. L-muotoinen kivirakennus jossa kolme tornia. Yksi torneista<br />
kuin Mustasaaren kirkontorni. A 78.<br />
1645. Suljettu rakennuskompleksi: rakennus jossa kirkontornia<br />
muistuttava torni + pihamuuri. Sign. v.a. Hyvää Joulua<br />
260
Teosluettelo<br />
1927 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. A 79.<br />
1646. Kirkkomainen kivirakennus mäellä, pyöreä torni oik.,<br />
pyörökaarinen ikkuna päädyssä. A 82.<br />
1647. Jyrkkäkattoinen kaksikerroksinen kivitalo, monumentaalinen<br />
sisääntulorakennelma jossa patsas keskellä. Sininen<br />
taivas. A 94.<br />
1648. Aitan tapainen puurakennus, perspektiivin apuviivoja.<br />
A 2.<br />
1649. Kaksi taloa jotka yhdistää pyörökaarinen pylväskäytävä.<br />
A 189.<br />
1650. Pylväsmäisen muistomerkin alaosa. Taustalla rakennusjono.<br />
A 162.<br />
1651. Talo johon liittyy pyörökaariholvirakennus ja suuri-ikkunainen<br />
ateljee jonka katolla pensastoa. A 190.<br />
1652. Kaksi taloa joiden välissä pyöröholvirakennus. Etualalla<br />
pihamuuri. A 191.<br />
1653. Ateljeerakennuksen pääty jossa holvirakennus vas. Muunnos<br />
aiheesta samalla paperilla. A 192.<br />
1654. Talo johon liittyy holvirakennus vas. ja lasikattoinen ateljee<br />
oik. Pohjapiirros + leikkaus. A 193.<br />
1655. Talo johon liittyy holvirakennus + leikkaus. A 194.<br />
1656. Pihafasadi: talo + holvirakennus + lasiateljee. A 195.<br />
1657. Kaksi taloa yhdistyy pylväskäytävällä. Oik.puoleisessa<br />
talossa puolipyöreä pylväshalli ja neliömäinen matala torni.<br />
Toisen talon yläosaa edessä. A 196.<br />
1658. Pihafasadi: rakennus jossa neliömäinen matala torni +<br />
holvirakennus. Edessä lasiateljeeta. A 197.<br />
1659. Kirkkomainen jyrkkäkattoinen fasadi jossa suuri pyörökaarinen<br />
ikkuna. Taloon joka maalattu punaruskeaksi liittyy<br />
holvirakennus. A 198.<br />
1660. Kirkkomaisen jyrkkäkattoisen talon leikkaus, fasadi ja<br />
pohjapiirros. A 199.<br />
1661. Vaaleanpunainen ateljee mäellä, matala neliömäinen<br />
torni, taustalla vihertävää puustoa A I:46.<br />
1662. Ateljee, ehkä hirttä, jossa iso kattoikkuna ulottuen seinälle.<br />
Pohjapiiroksia. A 7.<br />
1663. Vaaleanpunainen ateljee jonka pitkät lappeet ulottuvat<br />
matalalle. A 98.<br />
1664. Omakotityyppinen ateljee jossa terävä erkkeriuloke.<br />
Ruskea katto. A 99.<br />
1665. Omakotityyppinen punaruskea ateljee mäellä, terävä,<br />
isompi erkkeriuloke kuin edellä. A 100.<br />
1666. Omakotityyppinen ateljee jossa puolipyöreä erkkeri.<br />
Punaista värikynää. A 102.<br />
1667. Talo mäellä jossa pyöreä osa, fasadi + pohjapiirros. A<br />
105.<br />
1668. Ateljeen pääty + pohjapiirros. A 106.<br />
1669. Nelikulmainen tasakattoinen ateljee mäellä. A 109.<br />
1670. Kaksikerroksisen kivitalon fasadi, punainen katto. A 111.<br />
1671. Punaruskean matalaikkunaisen ateljeetalon fasadeja ja<br />
leikkauksia. A 114.<br />
1672. Punaruskea matalaikkunainen ateljeerakennus, ovi vas.<br />
Sama talo kuin edellä. A 115.<br />
1673. Ateljeekoti, pystylaudoitusta. Iso ikkuna vas., pohjakerros<br />
kiveä. A 117.<br />
1674. Ateljeekoti, ruskea värikynä. A 103.<br />
1675. Ateljeekoti, leikkaus katto auki. A 107.<br />
1676. Kiviateljee mäellä, punainen värikynä. Neliömäinen<br />
korkeampi osa. A 112.<br />
1677. Interiööri Kumpulasta. Oviaukko, valkoiset pylväät,<br />
sohva vas. pöytäryhmä oik. A VIII:003.<br />
Linnoja vuorella:<br />
1678. Fantasialinna vuorella, torneja, ulokkeita, kivetty tie vie<br />
ylös. A 56.<br />
1679. Kiviateljee-linna vuorella, neliönmuotoinen torni. A 85.<br />
1680. Keskiaikainen linna rakennuksineen, muistuma Turun<br />
linnasta. Sign. o.a. C. <strong>Bengts</strong> 1899. A 3.<br />
1681. Umpinainen linnamainen rakennus, siipirakennukset,<br />
edessä umpimuuri. A 72.<br />
1682. Linnamainen areljee, neliöpohjainen torni oik. A 81.<br />
1683. Maisema: mäellä monimuotoinen ateljee, kirkkomainen,<br />
jugend-torni. Vene edessä. A 83.<br />
Kirkkomaisia rakennuksia, temppeleitä:<br />
1684. Egyptiläisvaikutteisia palatseja muureineen ja temppeleineen.<br />
A 169.<br />
1685. Portaat ylös mäelle, portaiden yläpäässä veistos, kirkkomainen<br />
rakennus jossa suuri jugend-muotoinen päätyikkuna.<br />
A 57.<br />
1686. Fasadi: kirkkomainen rakennus jossa suuri jugend-muotoinen<br />
ikkuna, korkea jugend-torni. A 58.<br />
1687. Samantyyppinen rakennus kuin edellä, hyvin jyrkkä<br />
katto, ei jugend-tornia. A 59.<br />
1688. Jyrkkäkattoinen rakennus pylväikön jne. sisällä. A 69.<br />
1689. Jyrkkäkattoinen rakennus pylväikkörakennuksen sisällä.<br />
Pohjakerroksen kattotasanne. Sign. o.a. <strong>Carl</strong>B. A 70.<br />
1690. Monimuotoinen rakennuskompleksi jossa neliöpohjainen<br />
torni ja “Mustasaari-torni”. Sign. v.a. <strong>Carl</strong>B. A 80.<br />
1691. “Stenvilla”. Punakattoinen kiviomakotitalo, punainen<br />
katto, veistos oven vieressä jalustalla. A 90.<br />
1692. Kirkkomainen rakennus, valaistu sisältä, pimeä yö. A<br />
93.<br />
1693. Kirkkomaisen rakennuksen pilarit sisääntulohallissa. A<br />
121.<br />
1694. Näkymä kirkkomaisen rakennuksen sisätilaan katon<br />
kautta. A 122.<br />
1695. Kirkkorakennuksen fasadi, kaksi tornia, oik.puoleinen<br />
korkea. Sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. A 160.<br />
1696. Pylväshallin sisätila. Romaaninen vaikutelma. Sign. o.a.<br />
12 / V 1921 <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>. A 163.<br />
1697. Tasakattoinen temppeli mäellä. Pohjapiirros. A II:59.<br />
1698. Muurien ympäröimän käytävän teräväkärkinen kulmakatos.<br />
A 75.<br />
Suunnitelmia Lallukan Taiteilijataloksi / Taiteilijoiden yhdyskunta,<br />
1920-luku:<br />
1699. Taiteilijayhdyskunnan rakennuksia, puolipyöreän talomuurin<br />
ympäröimä piha, taiteilijoiden työtiloja. A 145.<br />
1700. Sama kuin edellä. Yksityiskohtaisempi. Kuva sisätilasta.<br />
A 146.<br />
1701. Sama kuin edellä, lähempää. A 147.<br />
1702. Sama kuin edellä, piharakennus korvattu pylväiköllä.<br />
Sign. o.a. A 148.<br />
1703. Ateljeesisätila. Korkeat ikkunat oik. Taustalla parvi ja<br />
portaat. Vas. maalausteline. A 149.<br />
1704. Taiteilijayhdyskunnan päärakennus edestä. A 152.<br />
1705. Sama aihe kuin edellä kauempaa. A 153.<br />
1706. Taiteilijayhdyskunnan päärakennus takaa päin. A 154.<br />
1707. Taiteilijayhdyskunnan päärakennus takaa päin päärakennus<br />
takaa päin, tussiversio. A 155.<br />
261
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
1808.<br />
1708. Taiteilijayhdyskunnan rakennuksia pihalta päin, pylväshalleja.<br />
A 156.<br />
1709. Taiteilijayhdyskunnan rakennuksia pihalta päin, pylväshalleja.<br />
A 157.<br />
1710. Taiteilijayhdyskunnan rakennuskompleksi, pohjapiirros.<br />
A 171.<br />
1711. Taiteilijasoppi, pitkänomainen huone, taitekatto. A 141.<br />
1712. Taiteilijassopen nurkkaus, pöytä, rahi, penkki. A 142.<br />
1713. Taiteilijayhdyskuntaa ulkoa päin, katu yhdyskunnan<br />
vieressä. A 164.<br />
1714. Linnamainen rakennuskompleksi mäellä. A 165.<br />
1715. Linnamainen rakennuskompleksi, muurin sisällä pyöreä<br />
talo. A 166.<br />
1716. Linnamaisen rakennuskompleksin nurkkaus ulkoa, tie<br />
sinne. A 167.<br />
1717. Ateljeerakennus osana rakennusmuuria. A 168.<br />
Suunnitelmia Urhojen Kummusta (= Vienan-Karjalaan vuoren<br />
sisään louhittava temppeli halleineen, jossa Suomen arvostetut<br />
taideaarteet (mm. Gallen-Kallelan) säilytetään; (osa Karjalan<br />
Sivistysseuran omistuksessa): 1718. Sisäänkäynti maan<br />
alle Urhojen Kumpuun. A 16<br />
1719. Käytävä Urhojen Kummussa. Reliefejä seinällä. A 17.<br />
1720. Urhojen Kummun mausoleumin keskihalli pylväineen.<br />
A 18.<br />
1721. Leikkaus Urhojen Kummusta. Pyöreä keskitila jossa<br />
patsas. A 19.<br />
1722. Urhojen Kummun kupolirakennelmaa. A 20.<br />
1723. Urhojen Kummun kupolirakennelmaa. A 21.<br />
1724. Urhojen Kummun kupolihallia sisältä. A 22.<br />
1725. Pyöreän keskihallin leikkaus, patsas keskellä. A 23.<br />
1726. Pyöreän keskihallin leikkaus, patsas keskellä. A 24.<br />
1727. Urhojen Kumpu ulkoa. A 25.<br />
1728. Urhojen Kumpu ulkoa, väritetty versio. A 26.<br />
1729. Taiteilija kiipeää ylös Urhojen Kummun portaita. Pilvimuodostelmia.<br />
A 27.<br />
1730. Maalauksia taistelukohtauksista pallon pinnalla. A 28.<br />
1731. Urhojen Kumpu ulkoa. A 29.<br />
1732. Ihmisiä kiipeämässä ylös Urhojen Kummun portaita,<br />
valkoinen ja vihreä värikynä. A 30.<br />
1733. Urhojen Kummun leikkaus, sisäänkäynti, A 91.<br />
Karjalan Sivistysseuran hallussa olevat piirrokset:<br />
1) Urhojen Kumpu, sisäleikkaus, (1922?). Tussi + lyijyk. kangas-pahville,<br />
sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.: nyk.om. Karjalan<br />
Sivistysseura, Helsinki. AB 702.<br />
2) Urhojen Kumpu, halkileikkaus sisältä, (1922?). 45,5 x 64,5<br />
cm, lyijyk. pahville. Prov.: nyk.om. Karjalan Sivistysseura,<br />
Helsinki. AB 703.<br />
3) Urhojen Kumpu, leikkaus ulkoa (1922?). 45,5 x 64 cm,<br />
lyijyk. pahville. Prov.: nyk.om. Karjalan Sivistysseura, Helsinki.<br />
AB 704.<br />
4) Urhojen Kumpu, oviaukko, (1922?). 45,5 x 56,5 cm, lyijyk.<br />
paperille. Prov.: nyk.om. Karjalan Sivistysseura, Helsinki.<br />
AB 705.<br />
5) Urhojen Kumpu, sisäänkäynti, (1922?). 32 x 48,5 cm, tussi<br />
262<br />
paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong>B (lyijyk.). Prov.: nyk.om. Karjalan Sivistysseura,<br />
Helsinki. AB 698.<br />
6) Urhojen Kumpu, pohja, sisä- ja ulkokuva, 1922. 48 x 71<br />
cm, lyijyk. pahville, sign. o.a. Kristiinassa Alpon päivänä 1922<br />
<strong>Carl</strong>~B (lyijyk.). Prov.: nyk.om. Karjalan Sivistysseura, Helsinki.<br />
AB 700.<br />
7) Urhojen Kumpu, pohjapiirros (1922?). 39 x 48,5 cm, lyijyk.<br />
kangaspahville, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (lyijyk.). Prov.:<br />
nyk.om. Karjalan Sivistysseura, Helsinki. AB 701.<br />
8) Kalevala-mausoleumi, leikkaus Urhojen Kummusta. 36,5 x<br />
47 cm, tussi + liitu + akv.laveeraus, sign. v.a. Havainnollinen<br />
leikkaus Urhojen kummusta <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (muste). Pyöreä peristyylihalli,<br />
jossa korkeiden jalustojen päällä veistosrintakuvia<br />
miehistä. Prov.: nyk.om. Karjalan Sivistysseura, Helsinki. AB<br />
697.<br />
9) Mausoleumi, vestibyyli. Pyöröholvinen käytävätila, käytävän<br />
päässä avoin ovi, luonnonkivilattia, seinillä reliefejä. 34,5<br />
x 26 cm, tussilaveeraus paperille, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>; vestibyyli<br />
(lyijyk.). Prov.: nyk.om. Karjalan Sivistysseura, Helsinki.<br />
AB 699.<br />
1734. Urhojen Kummun sisustaa. Tiedemiesten kirjastopyhättö,<br />
suippokaarinen huone, kirjahyllyjä molemmin puolin. 1915.<br />
A 151.<br />
1735. Suippokaarinen kapea huone, piirustuspöytä, penkki.<br />
A 143.<br />
Aitta, suunnitelmia rakennusten yksityiskohdiksi:<br />
1736. Valkaman aitta, Vehniän kylä, 1930. Toteutunut rakennussuunnitelma.<br />
Tilaaja: ins. Uuno Hirvinen. AB lastuja171<br />
(mv-valokuva).<br />
1737. Suomen Pankki Finlands Bank, rakennuksen kolmiopääty<br />
jossa seppelöity Suomen vaakuna. 18 x 22,5 cm, akv. +<br />
tussi. L 170.<br />
1738. Kivirakennuksen ovi, johon kuvattu kaksi henkilöä seisomassa<br />
vastakkain. Oik.puoleinen edustaa kalevalaista tyyppiä,<br />
kirves kainalossa. 23,5 x 31,5 cm, akv. AGK:n nro 63. L<br />
171.<br />
1739. Ovi Viivi Palanderin ateljee-huvilaa varten, 1902. Kansallisromanttista<br />
tyyliä. Kaksi ihmishahmoa oven keskellä. 23,8<br />
x 13,5 cm, tussi, laveeraus paperille, sign. v.a. <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> T.fors<br />
1902 (lyijyk.). AB 293.<br />
Suunnitelmia Pohjolan pirtiksi kareliaanista tyyliä:<br />
1740. Pohjolan valtava matala pirtti, kareliaanista tyyliä, saapuminen<br />
reellä pirttiin. A 31.<br />
1741. Pohjolan pirtin kattorakennelmia. A 32.<br />
1742. Pohjolan pirttin seinustaa, räystäsrakennelmia. A 33.<br />
1743. Pohjolan pirtin oviaukon veistettyä koristelua. A 34.<br />
1744. Pohjolan pirtin katon kannatusrakenteita. A 35.<br />
1745. Pohjolan pirtin kareliaanista tyyliä, punaista ulkoseinää.<br />
A 36.<br />
1746. Ihmisiä Pohjolan pirtin sisällä, värikynäpiirros. A 37.<br />
1747. Pohjolan pirttiä sisältä, kannatuspylväitä, tussi. A 38.<br />
1748. Pohjolan pirttiä sisältä, illanviettoa penkeillä, värikynä.<br />
A 39.
Teosluettelo<br />
1749. Pohjolan iso pirtti, mahtavia pylväitä, pieniruutuinen<br />
ikkuna vas. A 40.<br />
Suunnitelmia Uudentuvan taloksi:<br />
1750. Uudentuvan talo, Louhisaari-tyyppinen rakennus. A<br />
209.<br />
1751. Uudentuvan talo, Louhisaari-tyyppinen rakennus. A<br />
210.<br />
1752. Uudentuvan talo, Louhisaari-tyyppinen rakennus. A<br />
211.<br />
Suunnitelmia kerrostaloiksi:<br />
1752. a. Kerrostalon kulmasisäänkäynti, väritetty, sininen taivas.<br />
A 95.<br />
1753. Kerrostalon kulmasisäänkäynti, lyijykynä. A 176.<br />
1754. Kerrostalon kulmasisäänkäynti, lyijykynä, punainen taivas.<br />
A 177.<br />
1755. Kerrostalon kulmasisäänkäynti, lyijykynä. A 178.<br />
1756. Kerrostalon kulmasisäänkäynti, lähempää, lyijykynä. A<br />
179.<br />
1757. Kerrostalon yläosaa, nelikulmainen talo katolla. A 89.<br />
1758. Talo jossa puolipyöreä porrashalli. A 113.<br />
1759. Kerrosrtalon fasadi jossa kapeita korkeita ikkunoita. A<br />
158.<br />
1760. Kerrostalo jossa eri tyylisiä jaksoja. A 159.<br />
1761. Kolmikerroksinen kerrostalo, katolla hammastus. Pohjapiirros<br />
+ porrashallin leikkauksia. A 173.<br />
1762. Neliönmuotoinen tasakattoinen kerrostalo jonka ympärillä<br />
siipirakennuksia. A 180.<br />
1763. Neliönmuotoinen tasakattoinen kerrostalo, matalammat<br />
siipirakennukset. Pohjapiirroksia. A 181.<br />
1764. Kaksi kerrostalon fasadia, nauhamaisia ikkunoita vertikaalisesti.<br />
A 182.<br />
1765. Kolmikerroksisen kerrostalon fasadi. A 183.<br />
1766. Kerrostalon fasadi, nauhamaisia ikkunoita vertikaalisesti.<br />
A 184.<br />
1767. Neliönmuotoinen tasakattoinen kerrostalo, matalammat<br />
siipirakennukset. A 185.<br />
1768. Pilvenpiirtäjä joka kapenee asteittain ylhäällä. A 187.<br />
1769. Keski-Suomen Rautakaupan liikepalatsin fasadi, Jyväskylä.<br />
Suunnittelukilpailu 1930-luvun vaihde. Ei toteutunut.<br />
A 208.<br />
1770. Kaksi Ateljee-kerrostaloa, suuret ikkunapinta-alat. A 118.<br />
1771. 5-kerroksinen ateljee-kerrostalo jossa torni ja kulmapiikki.<br />
A 119.<br />
1772. 6-kerroksinen ateljee-kerrostalo jossa suuria ikkunoita,<br />
väritetty punaisella ja keltaisella. A 120.<br />
Suunnitelmia katuholveiksi jne.:<br />
1773. Suurkaupungin katuholvi kerostalojen välissä. A 186.<br />
1774. Neljä piirrosta: exlibris jossa talo, kolme hammaslaitahuippuista<br />
tornia. A 188.<br />
1775. Hirsitalo kareliaanista tyyliä, suippokaarinen ovi nurkassa.<br />
A I:7.<br />
1776. Pienistä palloista koostuva kupoli. A IV:35.<br />
Suunnitelmia Keski-Suomen museoksi / Keski-Suomen Taide-<br />
Temppeliksi:<br />
1777. Keski-Suomen museo harjulla, patsaiden johdattama tie.<br />
A 133.<br />
1778. Keski-Suomen museo harjulla, pyöreä rakennus, porrasrakennelmia<br />
edessä. A 134.<br />
1779. Keski-Suomen museo harjulla, pyöreä rakennus punaiseksi<br />
väritetty, maasto väritetty. A 135.<br />
1780. Pyöreä pylväshallirakennus, Pantheon-tyyppiä. A 175.<br />
1781. Julkinen rakennus, korkeat kapeat ikkunat, holvikaaria<br />
edessä. A 174.<br />
1782. Julkinen rakennus, ulkonevat siipirakennukset, punainen<br />
katto. A 96.<br />
1783. Sisääntulo korkealla olevaan museoon. A 132.<br />
1784. Sisääntulo museoon, portaat, veistos, pylväshalli. A 136.<br />
1785. Keski-Suomen museon pylväspaviljonki harjulla. A 130.<br />
1786. Pylväspaviljongin holveja. A 131.<br />
Suunnitelmia taiteilijan taloiksi, pohjalaistaloja:<br />
1787. Taiteilijan palatsi, veistos oven vieressä, uusgoottilaisia<br />
ikkunoita, matala kulmatorni. A 87.<br />
1788. Kapea- ja korkeaikkunainen talo yhdistetty pyöreään<br />
taloon. A 88.<br />
1789. Nelikulmainen talo, katto kaartuu pyöreästi, katolla terassi.<br />
A 97.<br />
1790. Rakennuksia rinteessä / mäellä. A I:17.<br />
1791. Talo korkealla mäellä osittain metsän peitossa, tussi. A<br />
I:046.<br />
1792. Punakattoinen ateljeetalo mäellä. Väriliitu. A II:2.<br />
1793. Ateljeerakennus lumimaisemassa, sininen tausta. A II:4.<br />
1794. Pohjalainen talonpoikaistalo. A II:044.<br />
1795. Pohjalaisen talonpoikaistalon sisustusta + leikkkaus. A<br />
140.<br />
1796. Pohjalaisen talonpoikaistalon sisustusta: pyöreä nurkkakaappi,<br />
fatikarmi. A 150.<br />
1797. Talonpoikaistalo, värikynä. A 172.<br />
1798. Pohjalaistalon piharakennuksia, kuisti oik. A 213.<br />
Suunnitelmia muistomerkeiksi:<br />
1799. Karstulan muistomerkin luonnos. A 200.<br />
1800. Karstulan muistomerkin luonnos. A 201.<br />
1801. Pyöreä pylväshalli-muistomerkki, portaat. A 202.<br />
1802. Muistomerkki, alaosa pylväshallia. A 203.<br />
1803. Muistomerkki pimeässä. A 204.<br />
1804. Pyramidinmuotoisten rakennusten leikkauksia. A 205.<br />
1805. Neliönmuotoinen muistomerkki jalustalla. A 206.<br />
1806. Halkaistun pallon muotinen muistomerkki A 207.<br />
1807. Lohkokivistä rakennettu porttirakennelma. Hevonen juo<br />
kivistä rakennetusta vesialtaasta. A 212.<br />
Toteutuneet rakennukset:<br />
1) Hirsirakennuksia kareliaaniseen tyyliin Verner Palanderille,<br />
Nikkilän metsätila, Lempäälä, 1904-5<br />
Päivölä - Kuljun metsästysseuran paviljonki, talli-liiteri, Toivolan<br />
maja metsänvartija-koiratarhanhoitajalle, Soukon maja metsänvartijalle,<br />
Nikkilän paja, Viivi Palanderin ateljee<br />
2) Alpo Sailon koti Turuntie 1, Kauniainen, 1907<br />
263
Antti <strong>Bengts</strong> & Marianne Koskimies-Envall<br />
3) Suksitehtailija Uudentuvan uudisrakennus, Jyväskylä, 1930-<br />
luvun vaihde<br />
4) Valkaman aitta Vehniän kartanon pojalle Laukaaseen<br />
VEISTOKSIA, RELIEFEJÄ<br />
1808. Rintakuva Kalle Laaksosesta. Muovailtu Tapanilassa<br />
(Mosabacka) n. 1911. Savea. Tuhoutunut <strong>Bengts</strong>in kodissa.<br />
AB 1462. AB mv-valokuva.<br />
1809. Erika ja <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in kaksoismuotokuva, 1911. Henkilöt<br />
profiilissa katse vas. Taaempi profiili miehen. 36,5 x 24,5<br />
cm, korkokuva puulle, patinoitu ruskeaksi, sign. y.o. C B 1911<br />
+ jalanjälki (kaiverrettu). Takana: “<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong> Mosabacka<br />
1911” (kaiverrus). Näytt. Jyväskylä 1915, nro 25. AB 294. <br />
AB lis:294.<br />
1810. Madonna, 1924. 31,7 x 23,4 cm, korkokuva puulle,<br />
patinoitu mustaksi, voimakkaat uurteet kulkevat oikealta alhaalta<br />
ylös vasemmalle. Takana: “Ericalle <strong>Carl</strong>olta 1924” (kaiverrettu).<br />
CB kävi syksyllä 1901 Firenzessä ja on mitä todennäköisimmin<br />
vieraillut S. Maria Maddalena dei Pazzi -luostarissa<br />
ja ihastunut Peruginon freskoihin siellä. Hän on hankkinut<br />
triptyykin vasemman puoleisen osan madonna-hahmosta<br />
postikortin, jonka pohjalta hän on veistänyt Madonna-reliefinsä.<br />
Prov.: Lahja vaimolle. AB 98. AB lis2:24098.<br />
1811. Eero <strong>Bengts</strong>in muotokuva, 1926. Miehen kasvot profiilissa<br />
vasemmalle. 42 x 36 cm, neliönmuotoinen kipsilaatta,<br />
sign. o.a. (kipsiin piikillä kirjoitettu) <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1926; v.a. (kaiverrettu<br />
kipsiin) På Erika dagen 1926. Ei patinoitu. L 151.<br />
1812. “Pyhä hetki”, (1926). Äiti ottanut lapsen kätkyestä ja<br />
imettää sitä, isä istuu vasemmalla. Kuva-aihe tehty pyöreän<br />
kehyksen sisään. 61,5 x 56 cm, korkokuva mahongille, paksuus<br />
35 mm, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (kaiverrus). Prov.: Martti<br />
Raitio, Porvoo. AB 605. AB lis:605. Sama aihe tehty myös<br />
kipsisenä.<br />
1813. “Sauna”, (1927?). Kuva-aihe pyöreän kehyksen sisällä.<br />
Istuva nainen pesupuuhissa etummaisena oik., pää kääntyneenä<br />
poispäin. Neliö 52 x 49,5 cm, ympyrän halkaisija 43 cm,<br />
korkokuva mahongille, patinoitu tummanharmaaksi, sign.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (kaiverrus). Valmistusvuosi luult. 1927. Prov.: Elli<br />
Sirola, Jyväskylä. AB 284. AB lis:284. Samasta aiheesta useita<br />
eri kipsiversioita.<br />
1814. <strong>Carl</strong> Johannes (Hugo) Hannuksen muotokuva. Malli<br />
oli CB:n setä. 41 x 39 cm, korkokuva kipsilaatalle, sign. v.a.<br />
<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> 1928. L 154.<br />
1815. Erik Anders <strong>Bengts</strong>in muotokuva. Tyylitellyt miehen<br />
kasvot profiilissa oikealle. Tehty mahd. 1920-luvulla Närpiössä.<br />
20 x 18 cm, korkokuva puulle, pinta patinoitu, ei sign.. AB<br />
295. AB lis:295. Samasta aiheesta kipsiversio jossa miehen<br />
pää profiilissa vasemmalle.<br />
1816. Liisa <strong>Bengts</strong>in muotokuva, (1920-luku). Pyöreässä kehyksessä<br />
nuoren kiharapäisen tytön kasvot profiilissa vasemmalle.<br />
41 x 35 cm, korkokuva mahongille, sign. v.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong><br />
(kaiverrettu ympyrän sisään). Takana: “Nro 28” (rusk.liitu).<br />
Näytt. Helsinki 1929, nro 28. AB 20. AB lis:20.<br />
1817. Liisa <strong>Bengts</strong>in muotokuva, (1920-luku). Pyöreässä kehyksessä<br />
nuoren kiharapäisen tytön kasvot profiilissa vasemmalle.<br />
42 x 36 cm, kipsiversio, sama aihe kuin edellä, ei sign.<br />
Ruskea patinointi. L 152.<br />
1818. “Haravanainen”. Pohjalaistyttö. Nainen pyöreän kehyksen<br />
sisällä seisoo maisemassa lähes profiilissa vasemmalle. Olkapäällä<br />
harava. Erika <strong>Bengts</strong> ollut mallina. 40,7 x 38,7 cm,<br />
korkokuva mahongille, sign. pyöreässä kehyksessä alh. <strong>Carl</strong>-<br />
<strong>Bengts</strong> (kaiverrus). Takana: “<strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong>” (lyijyk.); “3500” (lyijyk.).<br />
Prov.: Toivo Hirn. AB 1287. AB lis: 1287. Samasta<br />
aiheesta useita eri kipsiversioita.<br />
1819. “Padan kraappaus”. Askartelua uunin ääressä. Mies istuu<br />
vas. veistämässä, nainen oik. “kraappaa” pataa. Kuva-aihe<br />
tehty pyöreän kehyksen sisään. 55 x 54 cm, korkokuva mahongille,<br />
mustaksi patinoitu, sign. o.a. <strong>Carl</strong><strong>Bengts</strong> (kaiverrus).<br />
Prov.: Eeva-Liisa Karpio, Jyväskylä. AB 930. AB lis:930.<br />
Samasta aiheesta myös kipsiversioita.<br />
1820. “Äiti ja lapsi”. Äiti ohjaa pientä lasta kumartuneena oikealle.<br />
28 x 21,3 cm, korkokuva puulle, sign. v.y. <strong>Carl</strong> B (kaiverrus);<br />
o.a. “Kiitollisina Lauri ja Eero” (kaiverrus). Prov.: Teirilä,<br />
Kristiina. AB 685. AB lis:685001.<br />
1821. Miehen pää. Kypäräpäinen muinaissotilas (egyptiläinen?)<br />
profiilissa vasemmalle. 33,5 x 24 cm, korkokuva vanerille, patinoitu<br />
mustanharmaaksi, ei sign. AB 574. AB lis: 574.<br />
1822. “Itää vastaan” / “Kohti itää”. Lentävä ratsastaja. Korkokuva<br />
puulle. Pyöreän kehyksen sisällä tyylitelty ratsastaja keihäs<br />
ojossa kohti menossa oikeata reunaa. Kotka hyökkää oikeasta<br />
reunasta. 54,5 x 53,5 cm, sign. C. <strong>Bengts</strong> keskellä, keihäänkärjen<br />
alareunassa. Hevosen yläleuassa merk. “Ekcoli”. AB<br />
1062. AB lis:1062. Samasta aiheesta myös kipsiversio.<br />
1823. “Myllyssä”. Mylläri istuu oikealla myllyn sisällä; myllyn<br />
koneistoa ympärillä. Pyöreä kehys. Kipsilaatta. L 153.<br />
Lisäksi tunnetaan vanhojen valokuvien perusteella yksi omakuva,<br />
veneaihe, hevosaihe, kaksi naishenkilökuvaa ja maisema.<br />
Näistä teoksista ei ole muita tietoja.<br />
264<br />
Käykäämme käsi kätehen, luonnos seinätekstiiliksi, pastelli. (cat. 1534)
<strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in (1876 - 1934) merkitys Suomen<br />
kultakauden loppupuolen merkittävänä<br />
taiteilijana on jäänyt vähälle huomiolle<br />
johtuen hänen vaatimattomasta luonteestaan<br />
ja varhaisista yhteyksistään aikakauden<br />
kiintotähteen, Akseli Gallen-Kallelaan.<br />
<strong>Bengts</strong>in ehtymätön mielikuvitus loi<br />
suuren määrän piirroksia ja suunnitelmia<br />
muun muassa rakennuksiksi, huonekaluiksi,<br />
seinämaalauksiksi, tuotemerkeiksi ja ex<br />
libriksiksi, mutta ennen muuta varsinaisen<br />
kuvataiteen tuotteiksi.<br />
Tähän kirjaan sisältyy ensi<br />
kertaa julkaistu <strong>Carl</strong> <strong>Bengts</strong>in<br />
koko tuotannon kattava<br />
luettelo.