Aktuumi 2/2007 - Oulu
Aktuumi 2/2007 - Oulu
Aktuumi 2/2007 - Oulu
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Pieni suuri riesa<br />
Kun hyttyskausi alkaa olla ohi, voi metsäpolulla joutua hirvikärpäsparveen.<br />
Ne pyrkivät hiuksiin ja vaatteiden alle ja pistävät. Heinä-elokuun<br />
vaihteessa kuoriutuvat aikuiset hirvikärpäset tarvitsevat isäntäeläimen<br />
voidakseen imeä siitä verta ja lisääntyä sen turkissa. Ihminen on kuitenkin<br />
hirvikärpäselle väärä isäntä eikä se ime ihmisestä verta. Kohtaamisesta<br />
koituu epämiellyttävä kokemus ja kutiava, toisinaan tulehtuva iho.<br />
Hirvikärpäsen lisääntymisbiologia, elämänkaari, leviäminen ja vaikutukset<br />
tunnetaan huonosti. Hirvikärpänen on levinnyt Suomen metsiin<br />
kaakosta kohti pohjoista 1960-luvulta lähtien jopa 50 kilometrin vuosivauhdilla.<br />
Nyt niitä esiintyy poronhoitoalueen etelärajaan saakka.<br />
Tänä vuonna käynnistyneissä tutkimuksissa selvitetään muun muassa<br />
hirvikärpästen vaikutusta isäntäeläimiinsä ja metsien virkistyskäyttöön.<br />
Keskeinen kysymys on sen leviämiskyky: hirvikärpänen voi olla uhka porotaloudelle<br />
pohjoisessa, jos se saavuttaa sieltä uuden isäntäeläimen, yli<br />
200 000 poroa. Poro voi toimia sen isäntänä mutta seurauksia ei vielä<br />
tunneta.<br />
Hirvikärpänen on yksi esimerkki ympäristömme muuttumisesta ja<br />
vaikutuksesta ihmisten ja eläinten elinoloihin. Tässä <strong>Aktuumi</strong>ssa tarkastelemme<br />
ihmisen, eläinten ja kasvien selviytymistä muuttuvassa pohjoisessa<br />
ympäristössä.<br />
Perustietoa hirvikärpäsestä ja alkaneesta tutkimuksesta www-sivuilla:<br />
http://cc.oulu.fi/~lcervi