Aktuumi 2/2007 - Oulu
Aktuumi 2/2007 - Oulu
Aktuumi 2/2007 - Oulu
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kierikkikeskus palvelee arkeologista tutkimusta ja esittelee suurelle yleisölle kivikauden<br />
elämää. Kesäaikana myös yleisö voi osallistua uusiin kaivauksiin Kierikin kankaalla.<br />
Kierikissä tehdyt arkeologiset löydöt kertovat<br />
kivikautisen kylän asumisesta, elämäntavasta<br />
ja elinkeinoista. Mielikuvituksella<br />
voi paikata tiedon aukkoja, mutta pohjalla<br />
on tiukka tieteellinen tutkimus, arkeologian<br />
lehtori Pentti Koivunen <strong>Oulu</strong>n yliopistosta<br />
muistuttaa.<br />
Kierikistä on löydetty muun muassa pieni<br />
keramiikkakuppi. Sen laitoja reunustavat<br />
pienen pienet sormen- ja kynnenjäljet.<br />
”Olen ajatellut, että pieni tyttö on muovaillut<br />
keramiikka-astian. Kuka tietää, oliko hän<br />
meidän muinainen esiäitimme”, suunnittelija<br />
Patrik Franzén Kierikkikeskuksesta sanoo.<br />
Samasta kodanpohjasta löytyi myös<br />
muita pieniä, ilmeisesti lasten tekemiä keramiikkaesineitä.<br />
Liekö kivikaudellakin ollut<br />
päiväkoteja?<br />
Lisäksi on löydetty esimerkiksi purupihkaa<br />
ja koivuntuohitervaa. Siihen ovat ikuistuneet<br />
kivikauden miehen poskihampaan<br />
jäljet. ”Pure pihka”, sanoi kivikauden asukas.<br />
Työn perässä<br />
Jääkausi oli loppunut ja mannerjää alkoi sulaa.<br />
Ensimmäiset asukkaat tulivat Karjalan<br />
Kannakselle yli 10 000 vuotta sitten ja asutus<br />
levisi nopeasti Itä-Suomeen ja aina Lappiin<br />
saakka.<br />
Kierikin väki tuli alueelle Kuusamon suunnalta<br />
seuraten hupenevaa mannerjäätä.<br />
”Kun merenranta oli Taivalkosken kohdalla,<br />
<strong>Oulu</strong>n tori sijaitsi 215 metrin syvyydessä”,<br />
Franzén kertoo. Maa kohosi lähes<br />
15 metriä sadassa vuodessa, kun nyt Perämeren<br />
rannoilla maa kohoaa metrin samassa<br />
ajassa.<br />
Ihmiset muuttivat asuinpaikkaa kerran<br />
sukupolven aikana. He tekivät saman kuin<br />
nykyihmiset pakkautuessaan etelän maalikyliin:<br />
kulkivat työn perässä.<br />
”Ei täällä ollut kylmää eikä kurjaa. Keskilämpötila<br />
oli kolmisen astetta korkeampi eli<br />
ilmasto oli samanlaista kuin nykyisessä Saksassa”,<br />
Franzén puolustaa muinaisten ihmisten<br />
muuttosuuntaa.<br />
”Saalistettavaa riistaa ja kalaa riitti. Hylkeet<br />
tarvitsivat jäätä lisääntyäkseen ja jään<br />
reunoille pakkautuivat myös muut saaliseläimet.”<br />
Mahtoi hylkeitä miellyttää myös<br />
lohien rasvainen punaliha, samoin kuin kivikautista<br />
ihmistäkin.<br />
Nousu ja kukoistus<br />
Kierikin suurkylää alettiin rakentaa ja asua<br />
noin 7000 vuotta sitten. ”Iijoen suulla asui<br />
vähintään parisataa ihmistä”, Pentti Koivunen<br />
arvelee.<br />
Tutkijat ovat arvioissaan varovaisia, sillä<br />
kukaan ei oikeasti tiedä, paljonko jokilaaksojen<br />
alueella väkeä oli. Koko Suomen<br />
asukasmäärän arveltiin 1800-luvulla olevan<br />
10 000 ihmistä, mutta nyt uusien asuinpaikka-<br />
ja hautalöytöjen myötä arvio on noussut<br />
20 000:een.<br />
”Kierikki ei ole poikkeus, vaan samanlaisia<br />
tai pienempiä kyliä oli pitkin Pohjanmaan<br />
jokilaaksoja. Tämä alue oli kivikauden ajan<br />
ruuhkasuomea, johon asutus oli keskittynyt”,<br />
tutkijat korostavat. Rantakylissä asuttiin<br />
ympärivuotisesti ja pääelinkeinona oli<br />
hylkeenpyynti.<br />
Äkkiseltään voi ajatella että kivikausi oli<br />
yhtä jähmeä ja muuttumaton kuin kivi, mutta<br />
todellisuudessa elettiin suurta muutoksen<br />
ja kehityksen aikaa. Hyvinvointi lisäsi<br />
ihmisten määrää ja se pakotti myös järjestelmällisempään<br />
ravinnon hankintaan ja tarkempaan<br />
työnjakoon.<br />
Kierikin alue on arkeologisesti ainutlaatuinen,<br />
sillä sieltä on löytynyt runsaasti talojen<br />
jäänteitä. Tärkeää uutta tietoa on se, että<br />
kivikauden ihmiset asuivat vankkatekoisissa<br />
hirsisissä asumuksissa. Arkkitehtuuri<br />
muuttui yhä monimutkaisemmaksi, kun<br />
asumukset rakennettiin rivitaloiksi. Pisimmän<br />
löydetyn rivitalon pohjassa oli seitsemän<br />
huonetta peräjälkeen.<br />
Esimerkiksi Voima-Kuuselan kivikautinen<br />
rivitalo on suurin esihistoriallinen talonpohja,<br />
mitä Suomesta on löydetty. Eri<br />
huoneista on löydetty erilaista tavaraa, mikä<br />
kertoo siitä, että asuinhuoneet ovat erikoistuneet<br />
käytön mukaan.<br />
Alueelta on kaivettu myös isojen keramiikka-astioiden<br />
jäänteitä, kalapyydyksiä<br />
ja runsaasti meripihkakoruja. ”Löytämättä<br />
ovat vielä merivene ja hautapaikka”, Koivunen<br />
ja Franzén toivovat.<br />
Kauppamiehet kaukaa<br />
Iijoen suusta oli hyvät yhteydet jokea myö-<br />
19