1/2013 - Väestöliitto
1/2013 - Väestöliitto
1/2013 - Väestöliitto
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Väestöliitto 1•<strong>2013</strong><br />
Perheet ovat erilaisia<br />
”Miksi naapurin<br />
pojilla on<br />
isä ja äiti eikä<br />
kahta äitiä?”<br />
Taantuma koettelee lapsiperheitä vaihtelevasti<br />
Vammaisen vanhemmuus törmää ennakkoluuloihin<br />
Tyttö, poika vai jotain muuta?<br />
1
Oikea perhe<br />
Tyttö palaa huolissaan koulusta ja kysyy: ”Äiti ollaanko me oikea<br />
perhe?”<br />
”Miten niin, totta kai”, vastaan. ”No, kun meillä ei ole enää<br />
isiä”, jatkaa tyttö.<br />
Vakuutan hänelle, että olemme ihan oikea perhe. Äiti ja kaksi<br />
hienoa tyttöä! ”Ja tietenkin Nelson”, sanoo tyttö jo helpottuneena.<br />
Niin, kissakin kuuluu perheeseen, ajattelen.<br />
Yhden vanhemman perhe on jo helppo hyväksyä ihan oikeaksi<br />
perheeksi. Emme enää puhu rikkoutuneesta perheestä, vajaaperheestä<br />
tai au-lapsesta emmekä yksinhuoltajastakaan muutoin kuin<br />
lakitekstissä ja tieteellisissä julkaisuissa. Yhden vanhemman perhe<br />
käsitteenä korostaa neutraalilla tavalla vanhemmuutta.<br />
Mutta onko kahden samaa sukupuolta olevien ihmisten perhe<br />
oikea? Niin Ranskassa kuin Englannissakin ollaan siirtymässä sukupuolineutraaliin<br />
avioliittokäsitykseen. Avioliitto ei ole vain kahden<br />
kauppa vaan ennen kaikkea yhteiskunnallinen instituutio. Se takaa<br />
siihen ryhtyville oikeuksia, mutta määrää myös velvollisuuksia.<br />
Se suojaa heikompaa osapuolta, eli lapsia. Minusta yhteiskunta<br />
pitää järjestää yhdenvertaisuuden periaatteelle. Uskonnollisilla<br />
yhteisöillä toki pitää olla oikeus päättää, keitä ne vihkivät tai jättävät<br />
vihkimättä avioliittoon. Eihän nytkään luterilainen kansankirkkomme<br />
vihi pariskuntaa, jos toinen osapuoli ei kuulu kirkkoon.<br />
Muutama vuosikymmen sitten epilepsiaa sairastavien piti hakea<br />
lupa naimisiin menoon tasavallan presidentiltä. Nyt keskustelemme,<br />
onko vammaisilla henkilöillä oikeus vanhemmuuteen ja<br />
tarvittaessa hedelmöityshoitoihin. Kielteisesti asiaan suhtautuvat<br />
vetoavat usein lapsen etuun. Mutta millainen etu on jäädä syntymättä?<br />
Samaa kysymystä joutuvat pohtimaan ne, jotka saavat<br />
tietää odottavansa vammaista lasta. Emme voi tietää, haluaisiko<br />
joku syntyä tänne vai jäädä syntymättä. Lapsen puolesta emme<br />
voi päättää. Vanhemmat sen sijaan joutuvat miettimään, selviävätkö<br />
he mahdollisesti vammaisen lapsen kanssa − ja toisaalta,<br />
selviävätkö he itse vammaisena vanhempana lapsen tuomista<br />
haasteista nyt ja tulevaisuudessa. Molemmilla on oikeus odottaa<br />
yhteiskunnalta tukea ja palveluja.<br />
Koskeeko oikeus perhe-elämään vain meitä suomalaisia vai<br />
myös tänne muuttaneita? Toistuvasti saamme lehdistä lukea kielteisistä<br />
päätöksistä: turvapaikan saanut afrikkalainen mies odottaa<br />
vaimoaan ja lapsiaan perheenyhdistämisohjelman mukaisesti<br />
luokseen, mutta joutuu pettymään. Täällä avioitunut ja asuva<br />
lapsiperhe hajotetaan toinen Egyptiin ja toinen Venäjälle. Siivoojan<br />
palkalla elävä vietnamilaismies ei saa tuoda tänne perhettään,<br />
koska tulot ovat liian pienet.<br />
Perhe on voimavara ja joskus ainoa turva. Ei kenelläkään ole<br />
oikeutta päättää toisen puolesta, onko hänen perheensä oikea<br />
vai ei.<br />
Päätoimittajalta<br />
• Helena Hiila-O’Brien<br />
Väestöliitto <strong>2013</strong><br />
PÄÄTOIMITTAJA<br />
Helena Hiila-O’Brien<br />
TOIMITUSPÄÄLLIKKÖ<br />
Ritva Åberg<br />
ULKOASU<br />
Pekka Niemi / Rhinoceros Oy<br />
TOIMITUSNEUVOSTO<br />
Helena Hiila-O’Brien (pj), Anna Kokko,<br />
Lassi Lainiala, Jaana Syrjälä,<br />
Juulia Ukkonen, Ritva Åberg<br />
TOIMITUKSEN OSOITE<br />
Kalevankatu 16 A<br />
PL 849, 00101 Helsinki<br />
Puh. 09 228 050<br />
etunimi.sukunimi vaestoliitto.fi<br />
pari.perhe vaestoliitto.fi<br />
KANSIKUVA<br />
Timo Raunio<br />
KUSTANTAJA<br />
Väestöliitto ry.<br />
www.vaestoliitto.fi<br />
TILAAJAPALVELU<br />
Tilaukset ja osoitteenmuutokset:<br />
pari.perhe@vaestoliitto.fi<br />
PAINOS 5 500 kpl<br />
Ilmoitustilan myynti<br />
Media-q, Tuija Saarimäki<br />
puh. 040 523 8813<br />
tuija.saarimaki@media-q.fi<br />
www.vaestoliitto.fi/media/<br />
pari_perhe-lehti/mediatiedot<br />
ISSN 1796-850X (Painettu)<br />
ISSN 1796-8518 (Verkkolehti)<br />
Ilmestyy neljä kertaa vuodessa.<br />
Seitsemäs vuosikerta.<br />
Aikakauslehtien Liiton jäsen.<br />
KUVA Timo Raunio<br />
441 842<br />
Painotuote<br />
PAINOPAIKKA<br />
Vammalan Kirjapaino Oy, Sastamala <strong>2013</strong><br />
Seuraava Pari&Perhe-lehti ilmestyy 8.5.<strong>2013</strong><br />
teemalla Nuoret täysillä elämässä.<br />
2 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
2
Perheet ovat erilaisia<br />
4<br />
7<br />
Lapsiperheiden tuloerot kasvaneet<br />
Monta tapaa kokea köyhyys.<br />
Onko vammaisella lupa vanhemmuuteen?<br />
– Laki kieltää syrjinnän,<br />
mutta todellisuus on toinen.<br />
KUVA Tuula Ainasoja<br />
KUVA Antero Aaltonen<br />
Maailma ja me<br />
20<br />
Tadžikistanin ihanat naiset<br />
Mistä Keski-Aasian vammaiset<br />
naiset unelmoivat?<br />
Ajankohtaista<br />
21<br />
28<br />
Laitoksissa asuville nuorille<br />
seksuaalikasvatusta<br />
Isyysvapaa pitenee<br />
Perheet ovat erilaisia<br />
12<br />
2 Amu-äidin pyörätuoli on keväällä<br />
kaksi vuotta täyttävälle Lounalle<br />
täysin luonnollinen asia.<br />
Kahden äidin perheessä eletään<br />
tavallista arkea – Sateenkaariperheiden<br />
yhdenvertaisuus lain<br />
edessä antaa odottaa.<br />
Seksuaaliterveys<br />
16<br />
22<br />
24<br />
Lapset<br />
18<br />
Tyttö, poika vai jotain muuta?<br />
Kaikki intersukupuoliset lapset eivät<br />
tule ilmi syntymähetkellä.<br />
Poikien ympärileikkaus<br />
Ympärileikkauksesta on kiistelty<br />
Euroopassa antiikin ajoista saakka.<br />
Positiivisia tarinoita kondomista<br />
Kondomin käyttöön liittyy yhä<br />
jännitystä ja unohduksia.<br />
Kun vanhemmat, lapset ja resurssit<br />
tuskastuttavat<br />
Miten ammattikasvattaja saa kielteiset<br />
tunteensa hallintaan?<br />
3<br />
KUVA ANP/Lehtikuva/Roos Koole<br />
KUVA Timo Raunio<br />
28<br />
28<br />
29<br />
29<br />
Palstat<br />
Huomio työn ja perhe-elämän<br />
yhteensovittamiseen<br />
Väestöliiton perinnöllisyysklinikka<br />
on nyt osa Noriokeskusta<br />
Väestöliiton Kotisisar Oy:n<br />
toiminta laajentuu<br />
Eroavuxi auttaa eroavia<br />
vanhempia kuulemaan lapsen<br />
tarpeita<br />
10<br />
11<br />
11 Koulutusta<br />
Uutuudet − Julkaisuja<br />
30<br />
Lukunurkka – kirjoja<br />
parisuhteesta ja perheestä<br />
Kolumni: Perheen sydämessä –<br />
Maaret Kallio<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 3
Talouden alamäki<br />
lapsiperheitä vaiht<br />
Lapsiperheillä menee taloudellisesti juuri niin hyvin kuin muillakin suomalaisilla.<br />
Päivittäin perheiden elintasoa mitataan kouluissa.<br />
4 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
4
Perheet ovat erilaisia<br />
• Teksti Tiina Kirkas • Kuva Antero Aaltonen<br />
koettelee<br />
elevasti<br />
Yritykset lomauttavat ja irtisanovat. Päättäjät vaativat<br />
talouskuria, ja hallitus suunnittelee lisäsäästöjä.<br />
Kyselytutkimuksissa kansa pelkää työttömyyttä<br />
ja perheensä tulevaisuutta.<br />
Mitä lapsiperheiden pitäisi tästä kaikesta ajatella?<br />
Ei mitään erityistä, vastaavat asiantuntijat. Ihmiset<br />
menettävät toki työpaikkoja mutta uusiakin syntyy.<br />
Suomen työllisyystilanne on kohtalainen verrattuna<br />
muuhun Eurooppaan ja myös 1990-luvun alun<br />
lamaan, muistuttaa tutkimusprofessori Heikki Hiilamo<br />
Kansaneläkelaitokselta.<br />
”Suomella ei mene hyvin mutta ei kovin huonostikaan”,<br />
hän sanoo.<br />
Sama koskee lapsiperheitä, jotka edustavat puolta<br />
Suomen väestöstä. Talouden, työmarkkinoiden ja<br />
tulonjakopolitiikan muutokset vaikuttavat yhtä lailla<br />
lasten vanhempien kuin muidenkin suomalaisten<br />
toimeentuloon.<br />
Nykyisessä taloustilanteessa useat lapsiperheet<br />
hyötyvät esimerkiksi ennätyksellisen alhaisista lainankoroista,<br />
Hiilamo sanoo.<br />
”Asuntojen hinnat eivät ole myöskään nousseet<br />
erityisemmin, mikä mahdollistaa asunnon hankinnan<br />
tai vaihtamisen.”<br />
Lapsiperheiden tuloerot kasvaneet<br />
Heikki Hiilamo on kuitenkin huolissaan lapsiperheiden<br />
välisten erojen kasvusta.<br />
”Isolla osalla lapsiperheistä menee hyvin. Pienellä<br />
osalla menee entistäkin huonommin.”<br />
Vaikeimmassa tilanteessa ovat lapsiperheet, joiden<br />
vanhemmilla ei ole mitään kiinnekohtaa työmarkkinoilla.<br />
”Usein ongelmat kasautuvat tähän ryhmään.<br />
Myös ongelmat periytyvät. Eli pitkäaikaistyöttömien<br />
ja työmarkkinoiden ulkopuolella olevien vanhempien<br />
lapsilla koulutus jää vähäiseksi. Tämä heikentää<br />
heidän työllistymistään”, Hiilamo sanoo.<br />
Heidän tilanteensa ei välttämättä silti selity nykyisellä<br />
taantumalla vaan globaalien työmarkkinoiden<br />
uusjaolla. Vähäistä osaamista vaativat teollisuustyöt<br />
ovat siirtyneet kehittyviin maihin, eikä Suomesta<br />
enää järjesty työtä ihmisille, joilla on heikosti koulutusta<br />
tai muita työllistymisen esteitä.<br />
Hiilamo toivoisikin, että matalapalkkaista työtä<br />
voisi nykyistä jouhevammin yhdistää sosiaaliturvaan,<br />
jolloin mahdollisimman monet työikäiset tekisivät<br />
työtä. Se olisi niin Suomen kuin lapsiperheidenkin etu.<br />
”Nyt me maksamme siitä, että ihmiset eivät tee<br />
työtä.”<br />
Perheiden elintaso mitataan koulussa<br />
Lapsiperheiden keskinäiset tuloerot ovat viime vuosina<br />
kasvaneet myös siksi, että perus- ja vähimmäisturvan<br />
taso on jäänyt reilusti jälkeen keski- ja suurituloisten<br />
ansiokehityksestä. Lopputulemana yhä<br />
suurempi osa suomalaisista lapsiperheistä on saanut<br />
5<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 5
huomata, kuinka toisilla on jotain sellaista, mitä<br />
itseltä puuttuu.<br />
Tutkimusprofessori Pasi Moisio Terveyden<br />
ja hyvinvoinnin laitokselta puhuukin suhteellisesta<br />
köyhyydestä eli toimeentulosta, jolla yksilö<br />
tai perhe ei kykene saavuttamaan yhteiskunnassa<br />
oletettua tai hyväksyttyä elintasoa.<br />
Suomessakin tavoiteltavan elintason määrittää<br />
useimmiten kulutuskykyinen keskiluokka,<br />
ja sitä mitataan ennen kaikkea koulumaailmassa.<br />
Esimerkiksi suuressa osassa Suomen kuntia<br />
lasten koulunkäynnin seuraaminen edellyttää<br />
vanhempien kytkeytymistä Wilma-järjestelmään.<br />
Se vaatii tietokonetta, internetyhteyttä<br />
ja vähintään tietotekniikan hallintaa.<br />
”15 vuotta sitten Wilma-järjestelmästä olisi<br />
syntynyt suurikin haloo. Nyt ei. Suhteellinen<br />
köyhyys tarkoittaakin sitä, että koululaisten vanhemmilta<br />
vaadittavien taitojen ja välineiden<br />
määrä kasvaa sitä mukaa, kun yhteiskunta vaurastuu”,<br />
Moisio sanoo.<br />
Sitäkin kovempi taisto käydään koulujen<br />
pihoilla ja käytävillä, kun lapset arvottavat toisiaan<br />
vaatteiden, puhelimien, tietokoneiden,<br />
pelikonsolien, harrastusten ja ulkomaanmatkojen<br />
perusteella. Vanhempien maksukykyä testaavat<br />
myös lasten ja nuorten opintoihin liittyvät<br />
oheiskustannukset.<br />
Viime laman aikana tehdyissä tutkimuksissa<br />
vanhemmat kertoivatkin tinkineensä viimeisenä<br />
lastensa menoista ja harrastuksista, sillä<br />
he halusivat säästää lapsensa kiusaamiselta ja<br />
turvata heidän tulevaisuutensa.<br />
Monta tapaa kokea köyhyys<br />
Perheissä taloudellinen epävarmuus kiristää<br />
ilmapiiriä. Heikki Hiilamo viittaa vanhaan sanontaan,<br />
jonka mukaan rakkaus kuolee, kun<br />
rahat loppuvat.<br />
”Jatkuva huoli toimeentulosta<br />
ja rahojen<br />
riittävyydestä vaikuttaa<br />
parisuhteeseen ja<br />
heijastuu myös lapsiin.”<br />
Toisaalta taloudellisen niukkuuden kokeminen<br />
on köyhyyden tavoin suhteellista. Pienilläkin<br />
tuloilla toinen perhe elää tyydyttävästi, kun<br />
taas toinen perhe kokee taloudellista ahdinkoa<br />
suurillakin tuloilla.<br />
Lapsiperheet myös puskuroivat taloudellisia<br />
kriisejään eri tavoin. Se vaikuttaa siihen, miltä<br />
tulevaisuus näyttää ja miten sitä voi muuttuneessa<br />
tilanteessa rakentaa. Onkin eri asia selviytyä<br />
työttömyyspäivärahan perusosalla kuin<br />
tukeutua säästöihin, myydä omaisuutta tai ottaa<br />
ennakkoperintöä.<br />
Työttömänä tai muuten työmarkkinoiden<br />
ulkopuolella on myös aikaa miettiä, mistä tinkiä.<br />
Pasi Moision mielestä hankalin yhtälö on<br />
yksinhuoltajalla, joka tekee montaa huonosti<br />
palkattua työtä rinnakkain kykenemättä silti<br />
tarjoamaan lapsilleen sen enempää rahaa<br />
kuin aikaakaan.<br />
”Silti juuri perheellisyys on taloudellisessa<br />
kriisissä suojaava tekijä. Suurimmassa syrjäytymisen<br />
riskissä ovat yksinasujat, joilla ei ole edes<br />
puolisoa tukenaan”, Moisio sanoo.<br />
Taloudellisen epävarmuuden kokeminen<br />
on myös sukupolvikysymys. Nuorille työn menettäminen<br />
ei ole maailman loppu vaan jopa<br />
uusi alku.<br />
”Nuoret ajattelevat, että työpaikkoja menee<br />
mutta myös tulee. Jos on koulutusta ja osaamista,<br />
ei tarvitse sitoutua yhteen työpaikkaan. Onneksi<br />
lähes aina on olemassa erilaisia mahdollisuuksia<br />
ja vaihtoehtoja”, Hiilamo sanoo.<br />
Myös Moisio uskoo, että työn, perheen ja<br />
hyvinvoinnin yhdistäminen luonnistuu nykynuorilta<br />
vanhempiaan paremmin.<br />
”Nuoret arvostavat ja haluavat tehdä työtä.<br />
Samalla he ajattelevat, että työllä hankitaan rahaa<br />
ja oikea elämä on jossain muualla.”<br />
Irtisanominen muutti Hannan elämän<br />
Vuonna 2008 alkanut talouskriisi koetteli Suomessakin huolinta- ja kuljetusalaa. Vantaalainen Hanna, 38,<br />
oli firmansa ensimmäisten yhteistoimintaneuvottelujen aikana kuitenkin äitiysvapaalla.<br />
A<br />
” jattelin, että kun palaan töihin, kaikki menee hyvin ja tilanne tasaantuu.”<br />
Näin ei tapahtunut, ja ennen viime syksyä yt-kierroksia käytiin<br />
useitakin. Työpaikan tunnelma oli kireä, eikä pienen lapsen yksinhuoltajaäiti<br />
rohjennut keskustella arkeaan helpottavista joustoista.<br />
Normaalin työpäivän jälkeen Hannakin teki muiden tavoin ilta- ja viikonloppuvuoroja<br />
sekä kerran kuukaudessa viikon pituisen 24/7-päivystysvuoron<br />
kotoa käsin.<br />
”Olin varma, että jos alan ehdottaa joitain luopumisia, olisin seuraavien<br />
yt:eiden jälkeen saletisti ensimmäinen lähtijä.”<br />
Viime syksynä oli sitten Hannan vuoro kuulla irtisanomisestaan<br />
– 15 työvuoden jälkeen. Se oli järkytys. Ensimmäinen ajatus oli, että<br />
uusi työpaikka pitää löytyä heti.<br />
”Yksinhuoltajalle työpaikka ja säännöllinen kuukausipalkka ovat<br />
kaiken perusta.”<br />
Myöhemmin tuntui helpottavalta<br />
Myöhemmin Hanna tunsi myös helpotusta, sillä enää hänen ei tarvinnut<br />
pelätä työpaikkansa puolesta.<br />
Nyt Hannalla on aikaa olla lapselleen äiti. Arki ei ole enää vanne<br />
kireällä menemistä ja hoputtamista. Työvelvoite lakkasi heti loppusyksystä,<br />
palkanmaksu jatkuu kevään loppuun. Lapsi käy puolipäivähoidossa.<br />
”Voisin tehdä jotain kokonaan muuta. Kaikenlaista on mielessä<br />
käynyt, mutta pieni lapsi rajaa vaihtoehtoja.”<br />
Hanna uskoo, että työteliäälle työntekijälle löytyy kyllä työtä. Jatkuva<br />
irtisanomisuutisointi tietenkin pelottaa ja saa epäilemään omiakin<br />
mahdollisuuksia.<br />
”Sitten turrun ja ajattelen, etten ole tilanteessani yksin.”<br />
Toisaalta uutiset kertovat myös työvoimapulasta, mikä luo toivoa.<br />
Hanna on laskenut pärjäävänsä jonkin aikaa ansiosidonnaisella<br />
työttömyyspäivärahalla. Autosta hän voisi luopua, vaikka se vähentäisi<br />
mahdollisuuksia tavata muualla Suomessa asuvia sukulaisia ja ystäviä.<br />
”Asunnosta haluan pitää kiinni.”<br />
Eniten Hannaa pelottaa se, että elämästä tulee vain selviytymistä.<br />
”Ei kai se ole elämän tarkoitus? Välillä kuitenkin muistutan itseäni,<br />
että nurisen turhaan. Sitten taas ajattelen, että kyse on omasta<br />
elämästäni ja saan murehtia oman aikani.”<br />
6 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
6
Perheet ovat erilaisia<br />
• Teksti ja kuvat Tuula Ainasoja<br />
Vammaisen vanhemmuus<br />
törmää ennakkoluulojen muuriin<br />
Päätäntävalta lasten hankkimisesta tulisi olla jokaisen naisen omissa käsissä.<br />
Kynnys ry:n puheenjohtaja Amu Urhosen mukaan yhteiskunta evää kuitenkin epäsuorasti<br />
vammaisilta vanhemmuuden monin tavoin, vaikka laki kieltää syrjinnän.<br />
Vammaisen seksuaalisuus näyttää olevan monen<br />
mielestä jo sinänsä täysin sopimaton yhtälö.<br />
Sitäkin pahempi, jos vammaisen seksuaalisuudesta<br />
ilmenee vielä niin konkreettisia todisteita,<br />
että vammaisesta tulee isä tai äiti. Vammaisten<br />
itsemääräämisoikeutta ajavan Kynnys<br />
ry:n puheenjohtaja Amu Urhosen mukaan vammaisilta<br />
evätään seksuaalisuus monin tavoin:<br />
”Ajatellaan automaattisesti, että vammainen<br />
asuu aikuisenakin vanhempiensa luona tai yksin.<br />
Siksi vammaisten asuntoloissa ei juuri ole<br />
perheasuntoja. Vammaisella ei ole ehkä lainkaan<br />
mahdollisuutta yksityisyyteen, joten hän<br />
ei voi edes seurustella.”<br />
Koska vammaista ei pidetä seksuaalisena<br />
henkilönä, hänellä ei yleisen käsityksen mukaan<br />
voi myöskään olla lapsia. YK:n vammaisia<br />
koskeva yleissopimus takaa kuitenkin vammaisille<br />
oikeuden päättää avioitumisestaan ja<br />
lasten hankkimisesta.<br />
”Vammaisten ihmisten oikeuksia perheen<br />
perustamiseen rajoitetaan monissa maissa jopa<br />
lainsäädännöllä. Ja vaikka meillä Suomessa<br />
laki on periaatteessa sama kaikille, käytännössä<br />
vammaiset törmäävät jatkuvasti ennakkoluuloihin”,<br />
Amu on huomannut.<br />
Oikeus adoptioon ja hedelmöityshoitoihin<br />
”Myös vammainen voi kärsiä lapsettomuudesta.<br />
Hedelmöityshoitojen pitää olla kaikkien sitä<br />
haluavien ulottuvilla. Ruotsissa lääkäriliiton<br />
eettinen neuvosto linjasi hiljattain, että vammaiselle<br />
pariskunnalle on annettava hoitoja.”<br />
7<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 7
2 Lapsenhoito on sujunut Amulta<br />
hyvin, sillä asunnon esteettömyydessä<br />
on huomioitu myös esimerkiksi<br />
pyörätuolinkäyttäjälle sopiva<br />
pöydän korkeus.<br />
Amu Urhonen huomauttaa, ettei Suomen<br />
hedelmöityshoitolaissa mainita vammaisuutta<br />
hoitojen esteeksi. Perustuslain mukaan ketään<br />
ei saa syrjiä vammaisuuden perusteella, mutta<br />
käytännössä vammaiset hoitoihin hakeutuneet<br />
kohtaavat syrjintää.<br />
Keskusteluissa vedotaan usein lapsen<br />
etuun. Se on Amun mukaan ainoastaan helppo<br />
argumentti, kun halutaan kieltää vanhemmuus<br />
vammaisilta. Tutkimusten perusteella ei<br />
ole myöskään näyttöä siitä, että vanhempien<br />
vammaisuus olisi vastoin lapsen etua.<br />
Amu korostaa, että vammaisten vanhempien<br />
yhdenvertainen kohtelu voi toteutua vain,<br />
jos vammaislaissa ei ole sijaa ennakkoluulojen<br />
sävyttämille tulkinnoille.<br />
”Lain pitäisi olla niin selkeä, että yksittäisen<br />
lääkärin asenne ei voi vaarantaa yhdenvertaisuuden<br />
toteutumista. Myös Suomen adoptiolakia<br />
pitäisi muuttaa pikimmiten. Esimerkiksi<br />
Britanniassa vammaiset voivat adoptoida lapsia,<br />
mutta meillä se ei ole mahdollista, koska<br />
vedotaan laissa mainittuun lapsen etuun. Minusta<br />
tämä on vakava asenteellinen ongelma<br />
yhteiskunnassa.”<br />
Suomessa vammaiselle adoptio ei siis ole<br />
vaihtoehto hedelmöityshoitoihin. Amun näkemyksen<br />
mukaan Suomessa tunnutaan ajateltavan<br />
aika yleisestikin, että vammainen ihminen<br />
on automaattisesti huono äiti tai isä. Sen<br />
sijaan vammaisten vanhempien saama tuki on<br />
puutteellista.<br />
”Meillä tarvitaan<br />
keskustelua siitä,<br />
miten vammaisten<br />
vanhemmuutta voidaan<br />
tukea yhdenvertaisesti<br />
muiden kanssa.”<br />
Amu Urhonen on ollut mukana luomassa<br />
Kynnys ry:n ja Väestöliiton välistä yhteistyötä<br />
vammaisten naisten kansainvälisen verkoston<br />
luomiseksi. Yhteishankkeen keskiössä on seksuaali-<br />
ja lisääntymistiedon jakaminen Keski-<br />
Aasian maissa.<br />
”Sääli ei saa olla missään maassa lähtökohta<br />
vammaisten seksuaalisuuden ja vanhemmuuden<br />
tukemisessa, vaan ihmisoikeudet”,<br />
hän painottaa.<br />
8 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
Vammaiselle äidille<br />
kapuloita rattaisiin<br />
Vammaiselle naiselle äitiyden isoin haaste<br />
saattaa olla ihmisten ennakkoluuloiset<br />
asenteet. CP-vamma ei aiheuttanut Amu<br />
Urhoselle ongelmia raskauden eikä synnytyksen<br />
aikana. Neuvolalääkärin suhtautuminen<br />
varjosti kuitenkin hänen äidiksi<br />
tulemisen iloaan.<br />
Neuvolalääkäri latisti tamperelaisen Amu Urhosen<br />
äidiksi tulemisen riemua heti kättelyssä.<br />
Tämän mielestä pyörätuolia käyttävän<br />
raskaus ei voi sujua hyvin, synnytys ei onnistuisi,<br />
eikä vammaisesta voi tulla kelvollista äitiä.<br />
”Hän myös painosti minua teettämään sikiöseulonnan,<br />
vaikka CP-vamma periytyy todella<br />
harvoin.”<br />
8<br />
Amu kieltäytyi ehdottomasti sikiöseulonnasta,<br />
sillä hän vastustaa selektiivistä aborttia.<br />
Hänestä kukaan ei voi päättää etukäteen<br />
toisen puolesta minkälainen elämä on elämisen<br />
arvoista.<br />
”Vammaisen lapsen saaminen ei olisi ollut<br />
minulle ongelma. Enhän itsekään pidä pahana<br />
sitä, että en pysty kävelemään vaan sitä, etten<br />
pääse pyörätuolillani joka paikkaan.”<br />
Neuvolassa neuvottomuutta<br />
Muu terveydenhoitohenkilöstö suhtautui Amun<br />
raskauteen positiivisesti. Äitiysneuvolassa oltiin<br />
kuitenkin usein lähinnä neuvottomia. Neuvolan<br />
tilat eivät olleet esteettömiä eikä tutkimuspöytä<br />
soveltunut pyörätuolin käyttäjälle. Vam-
maisen naisen raskauteen ja synnytykseen ei<br />
oltu perehdytty.<br />
”Onneksi tiesin itse asiasta paljon, koska<br />
olen mukana vammaisten naisten äitiyttä koskevassa<br />
kehitysyhteistyöhankkeessa. Olin lukenut<br />
aiheesta englanninkielisiä oppaita. Tiesin<br />
myös monista muistakin yhteyksistä, että<br />
jos vammainen ei ole ottanut itse selvää, niin<br />
homma ei toimi”, Amu kertoo.<br />
Plussapisteitä neuvolahenkilöstö saa Amulta<br />
kuitenkin siitä, että he olivat halukkaita kuuntelemaan<br />
hänen toiveitaan ja hankkimaan myös<br />
tietoa. Myöhemmin hänet kutsuttiin pitämään<br />
Tampereen kaupungin neuvolahenkilökunnalle<br />
koulutustilaisuus vammaisen naisen raskaudesta<br />
ja äitiydestä.<br />
Vahvan itsetunnon voimin<br />
Puolison ja muiden läheisten vankkumattoman<br />
tuen ohella vahva itsetunto auttoi Amua kestämän<br />
raskauden aikaiset karikot, joista vaikea<br />
anemia oli ainut lääketieteellinen.<br />
Isoimpana ongelmana Amu näkee sen, ettei<br />
vammaista kohdella itsenäisenä toimijana<br />
vaan hoito- ja huoltopalvelujen kohteena. Tähän<br />
asenteeseen hautautuu myös vammaisen<br />
toive saada lapsia ennen kuin se pääsee edes<br />
orastamaan. Vammaisen halu tulla äidiksi tai<br />
isäksi pitäisi Amun mielestä kohdata aivan yhtä<br />
luonnollisena asiana kuin kenen hyvänsä toive<br />
tulla vanhemmaksi.<br />
”Minulla on ollut siinä mielessä harvinaisen<br />
hyvä tilanne, että äidiksi tuloani on pidetty<br />
9<br />
ihan tavallisena asiana. Etenkin äitini on puhunut<br />
aina itsestään selvänä, että minä teen hänelle<br />
lapsenlapsia”, Amu naurahtaa.<br />
Ylipäänsäkin Amun tulevaisuudesta puhuttiin<br />
kotona eikä häntä kohdeltu ylisuojelevasti,<br />
vaan opetettiin ottamaan vastuuta. Kolmikymppisenä<br />
äidiksi tulleella Amulla olikin varsin<br />
realistinen kuva siitä mitä kaikkea vauvanhoitoon<br />
ja lapsen kasvattamiseen kuuluu. Hän<br />
oli nimittäin ollut innokkaasti mukana hoitamassa<br />
12 vuotta nuorempaa pikkuveljeään tämän<br />
syntymästä lähtien.<br />
Arki sujuu suunnitellen<br />
Amu Urhosen ja Jare Virtasen keväällä kaksi<br />
vuotta täyttävä Louna on iloinen ja tasapainoinen<br />
tyttö. Vanhempien mielestä kaikki Lounan<br />
hoitoon liittyvät asiat ovat hoituneet todella hyvin.<br />
Amu jopa yllättyi siitä, ettei hänen ole tarvinnut<br />
lisätä henkilökohtaisen avustajansa viikoittaista<br />
tuntimäärää lapsen vuoksi. Hän saa<br />
avustajapalvelua 30 tuntia viikossa.<br />
Nykypäivän nuorten isien tapaan Jare on<br />
osallistunut aktiivisesti lapsenhoitoon. Parhaillaan<br />
hän on hoitovapaalla. Nuoren perheen tilanne<br />
on siinäkin mielessä hyvä, että molempien<br />
vanhemmat ovat auttamishaluisia. Se järjestyy<br />
käytännössäkin hyvin, koska Amun vanhemmat<br />
asuvat Tampereella.<br />
Kun tukiverkosto pelaa,<br />
aktiivinen nuori nainen<br />
voi edelleen osallistua<br />
yhteiskunnalliseen<br />
vaikuttamiseen.<br />
Vammaistyön ohella Amu on mukana politiikassa.<br />
Entinen vihreiden nuorten puheenjohtaja<br />
on nykyisin puoluevaltuustossa varajäsenenä<br />
ja kunnallisvaaleissa hänet valittiin varavaltuutetuksi<br />
Tampereen kaupunginvaltuustoon.<br />
Amun teologian opinnot Helsingin yliopistossa<br />
ovat graduntekovaiheessa ja työelämäkin<br />
kutsuu. Keväällä hän aloittaa työharjoittelun<br />
Tampereen kaupungin vammais- ja esteettömyysasiamiehenä.<br />
Amu arvelee, että pyörätuolista huolimatta<br />
heidän perheensä arki esikoisen kanssa sujuu<br />
aika lailla samalla tavoin kuin muissakin<br />
pikkulapsiperheissä.<br />
”Meidän perheessä pitää kyllä suunnitella<br />
kaikki todella hyvin, mutta se on varmaan<br />
muidenkin pienten lasten vanhemmille tuttua.<br />
Kaikki on sujunut niin hyvin, että meillä on toiveena<br />
on saada mahdollisimman pian Lounalle<br />
pikkusisko tai -veli.”<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 9
Lukunurkka<br />
Sopivasti ihana tyttö<br />
Maaret Kallion Sopivasti ihana<br />
-kirja avaa ajankohtaisia<br />
asioita nuorten tyttöjen seksistä<br />
ja seksuaalisuudesta. Esimerkiksi<br />
internetin aika on tuonut nuorten<br />
tyttöjen elämään uudenlaisia<br />
uhkia ja kysymyksiä. He laittavat<br />
kuviaan ja tietojaan nettiin,<br />
koska kaikki laittavat. On nettikiusaamista<br />
ja nettiuhkailua ja yllättäviä<br />
löytöjä perheen tietokoneelta.<br />
Lisäksi nuoret tuntevat painetta<br />
aloittaa seksin liian varhain. On<br />
epämääräisiä käsityksiä siitä, mitä<br />
kunkin nuoren ”pitää” missäkin<br />
vaiheessa tehdä ja aloittaa.<br />
Nuoret naiset tarvitsevat tukea<br />
erityisesti siihen, että kaikki<br />
kehittyvät eri tahtiin. Että jokainen<br />
vartalo on kaunis ja hyväksyttävä.<br />
Ja sellainen sana kuin ”ei”<br />
on hyvä opetella sanomaan. Kirja<br />
kannustaa oman seksuaalisen<br />
identiteetin ymmärtämiseen, antaa<br />
neuvoja seurusteluun ja keskustelee<br />
tunteista.<br />
Maaret Kallion kannustava kirja<br />
ihanille nuorille naisille on tärkeää<br />
luettavaa niin nuorille itselleen<br />
kuin vanhemmillekin. Siitä<br />
hyötyvät myös terapian ammattilaiset,<br />
mikseivät myös lääkärit.<br />
• Maaret Kallio. Sopivasti ihana.<br />
Tyttöjen kysymyksiä ja vastauksia<br />
seksuaalisuudesta ja seksistä.<br />
WSOY 2012.<br />
Keski-ikäisen naisen kasvutarina<br />
Kesä ilman miehiä on kuvaus<br />
naisen psyykkisestä romahduksesta<br />
ja itsensä kokoamisesta<br />
uskottomuuskriisin jälkeen. Kirja<br />
on voimaannuttava tarina ihmisen<br />
kyvystä muovautua uudelleen.<br />
Se antaa toivoa kaikille<br />
niille, jotka yrittävät räpistellä takaisin<br />
kiinni elämään vaikeiden<br />
kokemusten jälkeen.<br />
Mia on ollut naimisissa saman<br />
miehen kanssa lähes koko<br />
aikuisikänsä. Parilla on aikuinen<br />
tytär. Mies aloittaa suhteen<br />
nuoren työtoverinsa kanssa. Mian<br />
mieli ei pysty vastaanottamaan<br />
uutista suhteesta.<br />
Kirjassa pohditaan syvällisesti<br />
naiseutta elämän eri ikävaiheissa.<br />
Ihmissuhteet ja erilaiset<br />
rakkaudet ovat voimakkaasti<br />
esillä. Siri Hustvedt on loistava<br />
ihmisen mielen ymmärtäjä.<br />
Tähän varmasti vaikuttaa hänen<br />
vahva tuntemuksensa psykoanalyysista.<br />
Vaikka kirja saa alkunsa uskottomuudesta,<br />
on se sitäkin enemmän<br />
kirja itsensä löytämisestä. Ei<br />
ole merkityksellistä, palaako Mia<br />
takaisin yhteen miehensä kanssa.<br />
Tärkeimmäksi jää itse elämä ja<br />
oman tarinan näkeminen osana<br />
naisten elämäntarinoiden ketjua.<br />
• Siri Hustvedt. Kesä ilman<br />
miehiä. Otava 2011.<br />
Leila Simonen<br />
Polulta<br />
poikkeamisen<br />
taito<br />
Nuukailun, kotoilun ja soffasurffaamisen voi oppia<br />
Dosentti-tutkijanainen hakkasi<br />
CV:hensä 200 tiedejulkaisua<br />
peräjälkeen, nousi uralla ja kuristi<br />
elämänsä tiukkaan jakkupukuun.<br />
Virastossa oli lämmintä ja kuivaa,<br />
mutta sydäntä särki. Hän menetti<br />
uskonsa siihen, mitä teki. Viraston<br />
päätökset puhuivat hyvinvointivaltiosta<br />
muuta kuin kansan<br />
suut.<br />
Leila Simonen hyppäsi oravanpyörästä<br />
omasta tahdostaan<br />
masennuksen jälkeen ja opetteli<br />
elämään uudelleen. Hän opetteli<br />
nuukailun ja kotoilun, soffasurffaamisen<br />
ja oleilun.<br />
Voimapaja<br />
Luin Simosen Polulta poikkeamisen<br />
taito -kirjan viikonlopun<br />
aikana. Ei kirjoja saisi kääntää hiirenkorville<br />
(sanoi äiti), mutta minunpa<br />
”simosessani” on jo 23 hiirenkorvaa,<br />
ajatuksia, joihin haluan<br />
vielä palata. Simonen näkee<br />
maailman paradoksit ja yhteiskunnan<br />
ilmiöt vapaan naisen<br />
korkeuksista, lintuperspektiivistä.<br />
Hän esittää mielenkiintoisia ajatuksia<br />
tulevaisuudesta ja perustelee<br />
ne. Tämä on uskottava tarina,<br />
ja niin lempeästi kirjoitettu.<br />
• Leila Simonen. Polulta poikkeamisen<br />
taito. Voimapaja 2012<br />
Eheäksi eron jälkeen<br />
Erokirja on järkevä kirja järkevälle<br />
naiselle ja sopii tosi hyvin<br />
pohjoismaalaiseen ajatteluun.<br />
Sisältö on jaettu kolmeen<br />
yhtä tärkeään osaan: Toipuminen,<br />
ymmärtäminen ja muutos.<br />
Kirja on laadittu työkirjaksi<br />
eronneelle naiselle. Se auttaa<br />
järkevillä tehtävillä ja kysymyksillä<br />
eronnutta esimerkiksi hallitsemaan<br />
ahdistusta, huolehtimaan<br />
rutiineista ja nauttimaan<br />
yksinolosta.<br />
10 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
Työkirja patistaa tekemään<br />
töitä eroon kuuluvien tunteiden<br />
kanssa. Se kertoo, mitä tehdä,<br />
kun päässä jauhavat päähänpinttymät,<br />
syyllisyys, katumus,<br />
epäonnistuminen ja itsesyytökset.<br />
Kaikkiin näihin löytyy neuvoja<br />
ja konkreettisia tekoja, joilla<br />
voit suojata itseäsi ja mielenterveyttäsi.<br />
Rachel A. Sussmanin Erokirja<br />
on suositeltava teos hänelle, joka<br />
haluaa tehdä töitä palautumisensa<br />
eteen. Myös alan ammattilaiset<br />
oppivat kirjasta hyvin paljon ihmisen<br />
voimaannuttamisesta elämän<br />
suurimman katastrofin jälkeen.<br />
Myös eronneet miehet saattaisivat<br />
tästä hyötyä.<br />
• Rachel A. Sussman. Erokirja.<br />
Naisen opas erosta toipumiseen.<br />
Otava 2012<br />
• Lue lisää kirja-arvioita: www.vaestoliitto.fi/parisuhde/<br />
Arvostelut: Heli Vaaranen, Väestöliiton Parisuhdeosaamiskeskuksen<br />
johtaja ja Anna Salmi, Väestöliiton perheklinikan psykologi<br />
10
Kolumni<br />
• Maaret Kallio – kirjoittaja on Väestöliiton seksuaaliterveysklinikan erityisasiantuntija<br />
Perheen sydämessä<br />
Ä<br />
” iti, miten koira voi syntyä<br />
perheeseen, jos perheessä<br />
ei ole aiemmin ollut koiraa?”<br />
nelivuotiaani pohti eräällä aamupalalla.<br />
Hänen maailmankuvassaan,<br />
toistaiseksi, perheeseen<br />
synnytään. Kerrottuani koiran ostamisesta,<br />
koiraperheen purkautumisesta,<br />
hän oli silminnähden<br />
järkyttynyt.<br />
”Voiko koiraperheestä siis vain<br />
ostella pentuja pois?!” pienet vakavat<br />
kasvot pohtivat. Perään tarve<br />
vakuutella hetki sitä, ettei hän itse<br />
ole pahimpanakaan päivänä myynnissä<br />
ulos perheestämme.<br />
Moni ehtii elämän aikana<br />
kuulua moneen perheeseen. Perhe<br />
muuttaa muotoaan erojen,<br />
lähtöjen ja tulemisien myötä. Alkuperheenä<br />
voi pitää muodostelmaa,<br />
jossa on kasvanut lapsuutensa<br />
ja nuoruutensa. Oma perhe<br />
on itse luotu valintojen kautta,<br />
eikä siihen voi syntyä. Sydämen<br />
perhettä ei voida kuvata ruksina<br />
siviilisäädystä lomakkeella tai biologista<br />
perimää mittaillen. Perheenjäseneksi<br />
sydämeen pääsee<br />
rakkauden, turvan ja aitouden<br />
avuin.<br />
Terapiavastaanotolla perheet<br />
ovat aina enemmän tai vähemmän<br />
tapetilla. Joskus siksi,<br />
että alkuperheestä on saanut vahvat<br />
eväät elämänmatkalle. Perhe<br />
on luonut turvapaikan, jossa levähtää<br />
ja latautua, kun maailma<br />
on kohdellut kaltoin. Usein myös<br />
siksi, että juuri perheen sisällä on<br />
tuotettu syvää tuskaa, ikävää, pelkoa<br />
ja hylkäämisiä.<br />
Sanoja perhe ja erhe erottaa<br />
vain pieni p-kirjain. Perheissä erheitä<br />
tapahtuu, jos jossain. Perheeseen<br />
liittyvät kiinteät ja kipeätkin<br />
ihmissuhteet, joissa tarvitaan<br />
ja toivotaan syvemmin kuin<br />
missään.<br />
Perheen erheet myös periytyvät.<br />
Yhtä lailla turvallisen kuin turvattoman<br />
kiintymyssuhteen malli<br />
tunnetusti kulkeutuu sukupolvelta<br />
toiselle, perheestä seuraavaan.<br />
Vanhempien ahdistukset ja pelot<br />
siirtyvät kasvavaan sukupolveen,<br />
koska taito kannatella lapsia näissä<br />
hetkissä puuttuu itseltäkin.<br />
Vanhemmuus – lapsi – parisuhde<br />
Väestöliiton paripsykoterapiakoulutuksen kevään avoimet koulutuspäivät<br />
Aika: 16. – 17.5.<strong>2013</strong><br />
Paikka:<br />
MJK, Iso Roobertinkatu 22, Helsinki<br />
Seminaarin hinta: 300 euroa (sis. alv. 24 %)<br />
Ilmoittautuminen:<br />
Paula Jääskeläinen, puh. 09 2280 5296, paula.jaaskelainen@vaestoliitto.fi<br />
1.5.<strong>2013</strong> mennessä, jonka jälkeen ilmoittautuminen on sitova.<br />
Lisätietoja: Koulutuspäällikkö Vuokko Malinen, puh. 09 228 050, 050 462 9912,<br />
vuokko.malinen@vaestoliitto.fi<br />
Katso koulutuspäivien ohjelma: www.vaestoliitto.fi/ammattilaiset<br />
Perhe-elämää ja vaativaa<br />
vanhemmuutta toivoisi voivan<br />
kontrolloida täydelliseksi ruoka-,<br />
uni- ja sääntösulkeisilla, mutta<br />
tosiasiassa perhe-elämä ja vanhemmuus<br />
ovat pitkälti kontrolloimatonta<br />
ja tiedostamatonta.<br />
Usein tätä tiedostamatonta, tunne-<br />
ja toimintavalmiutta, säätelevät<br />
omat kokemukset hoivasta ja<br />
alkuperheen suhteista.<br />
Perheessä erheillään, mutta<br />
jatkuvasti myös onnistutaan. Yhteys<br />
perheenjäsenten välillä tiivistyy<br />
siitä, että erheitä tunnustetaan,<br />
annetaan anteeksi ja luodaan<br />
jälleen uudelleen aitoa yhteyttä<br />
jäsenten kesken. Joskus<br />
perhe romahtaa niin suuriin erheisiin,<br />
ettei silloinen muodostelma<br />
voi säilyä. Perhe ei perheenä<br />
kuitenkaan katoa, vaan säilyy<br />
pääparin erotessa muuttaen<br />
muotoaan.<br />
Rakkauden näkökulmasta<br />
katsottuna<br />
perhe laajenee tai<br />
pienenee jääkaappia<br />
tai biologisia<br />
säikeitä pidemmälle. Sydämen<br />
perheen siteet muodostuvat rakkaudesta.<br />
Eivät velvollisuuksista,<br />
pakoista tai teennäisistä kulisseista.<br />
Sanotaan, ettei rakkaus<br />
ole tunne, vaan suhde. Rakkaus<br />
on siis suhde, johon sitoudutaan<br />
tuntien sen sisällä monen lajin<br />
tunteita kiukusta kaamokseen ja<br />
lämmöstä kuumuuteen. Kuulostaa<br />
perheeltä, eikö?<br />
Koulutusta<br />
Kuva Shut ter s tock Kuva Rit va Åberg<br />
11<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 11
”Miksi naapurin po<br />
isä ja äiti eikä kah<br />
Perheet ovat erilaisia<br />
• Teksti Mia Hemming • Kuvat Timo Raunio<br />
Kahden äidin perheessä eletään ihan tavallista arkea ja juhlaa. Rakastetaan ja riidellään,<br />
leikitään ja jutellaan. Vanhemmuuden vahvistamisen odottaminen meinaa käydä hermoille,<br />
ja lain edessä sateenkaariperheet eivät vielä ole yhdenvertaisia.<br />
12 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
12
Nina Blomeruksen ja Nea Weckströmin perheessä<br />
talvisena arki-iltapäivänä kissat nukkuvat<br />
koreissaan, ja koira haukkuu yläkerrassa.<br />
Blomerus on tullut puolijuoksua kotiin vieraita<br />
vastaanottamaan, jota varten herätetään myös<br />
viiden kuukauden ikäinen Livia. Nelivuotias Lia<br />
alun ujostelusta päästyään haluaisi vierailta kaiken<br />
huomion. Lia on kerran kysynyt Weckströmiltä,<br />
miksi naapurin pojilla on isä ja äiti eikä<br />
kahta äitiä.<br />
”Kerroin hänelle erilaisista perheistä. Olemme<br />
Ninan kanssa päättäneet vastata tyttäriemme<br />
kysymyksiin perheestämme ja isästään suoraan<br />
ja avoimesti. Tuon enempää asia ei vielä<br />
Liaa ole kummastuttanut”, Weckström kertoo.<br />
Blomerus lisää, että kuitenkin Lia leikkiessään<br />
kotileikkejä kuvittelee niihin isän ja äidin<br />
kahden äidin sijaan.<br />
”Toisaalta emme ole koskaan nähneet lasten<br />
satu- tai kuvakirjoissa tai elokuvissa vanhempina<br />
kahta naista”, Blomerus miettii Lian<br />
perhemalleja.<br />
Nuoret naiset eivät ole kohdanneet syrjintää<br />
ympäristössään tavanomaisesta poikkeavan<br />
perheensä tähden. Weckström erikseen kehuu<br />
ja kiittää Lian päiväkodin henkilökunnan suhtautumista<br />
Lian vanhempiin.<br />
”Kaikki paperit tulevat meidän molempien<br />
nimellä, vaikka minä olen vielä virallisesti Lian<br />
ainoa huoltaja. Siellä muutenkin pidetään Ninaa<br />
Lian toisena vanhempana.”<br />
Weckström muistelee, kuinka häneltä ei<br />
aikoinaan suostuttu poistamaan lapsilisän yksinhuoltajakorotusta<br />
muutettuaan Blomeruksen<br />
kanssa yhteen. Heteroparin tapauksessa<br />
näin olisi toimittu.<br />
”Tuntuihan se siltä, ettei meidän parisuhdettamme<br />
tunnustettu oikeaksi parisuhteeksi.”<br />
jilla on<br />
ta äitiä?”<br />
4 Nina Blomerus ja Nea Weckström eivät tunne kotipaikkakunnaltaan<br />
toista sateenkaariperhettä. Välillä he kokevat yksinäisyyttä ilman<br />
vertaistukea, mutta saavat sitä toisinaan Sateenkaariperheet ry:n<br />
tapahtumissa. Muuten he kiittelevät kotipaikkakuntansa tarjoamia<br />
palveluja ja toimintaa lapsiperheille.<br />
13<br />
Isovanhemmat iloitsevat<br />
lapsenlapsistaan<br />
Weckströmin isä ei kauhistunut, kun tyttärensä<br />
kertoi kaksi ja puoli vuotta sitten seurustelevansa<br />
tytön kanssa. Weckström oli silloin 19-<br />
ja Blomerus 17-vuotias.<br />
”Äidilleni se oli vähän isompi asia, hän joutui<br />
sitä jonkin aikaa sulattelemaan. Tänä päivänä<br />
hän pitää Ninasta ja lapsenlapsistaan.”<br />
Myöskään Blomeruksen isä ei järkyttynyt<br />
kuullessaan tyttärensä rakastetusta, mutta<br />
äitinsä pyörtyi. Blomeruksen äiti on romani, ja<br />
romanikulttuurissa ydinperheen malli on vielä<br />
varsin voimissaan.<br />
”Jouduin pakkaamaan tavarani ja lähtemään<br />
pois kotoa. Mutta kolmen viikon päästä<br />
äiti pyysi anteeksi, ja nyt hän iloitsee isoäitiydestään.”<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 13
1 Nea Weckström on yllättynyt elämänsä<br />
kulusta. Nyt hänellä on kaikki<br />
hyvin elämässään, eikä siitä mitään<br />
vaihtaisi pois.<br />
”Toivomme, että<br />
tasa-arvoinen<br />
avioliittolakialoite<br />
menisi läpi.”<br />
3 Nina Blomerus opiskelee parhaillaan<br />
kokiksi, jonka jälkeen ajattelee<br />
jatkavansa restonomin tutkintoa<br />
suorittamaan. Välissä hän jää kotiin<br />
hoitamaan Liviaa.<br />
Blomerus halusi äidiksi –<br />
ja haluaa äidiksi myös virallisesti<br />
Kun Nina Blomerus ja Nea Weckström rakastuivat<br />
toisiinsa, Weckström oli puolitoistavuotiaan<br />
Lian yksinhuoltaja. Lian isä on Weckströmin<br />
entinen seurustelukumppani, joka ei halunnut<br />
ottaa isän roolia Lian elämässä. Weckströmille<br />
se sopi hyvin, sillä häntä jo tuolloin<br />
arvelutti yhteiselämä miehen kanssa. Blomerus<br />
puolestaan halusi äidin rooliin.<br />
”Otin mielelläni vastaan koko paketin. Joskus<br />
lapsena ajattelin, että ensiksi muutan pois<br />
kotoa, opiskelen, menen töihin ja sitten perustan<br />
perheen. Mutta Nean ja Lian tavatessani<br />
ajattelin toisin”, parhaillaan kokiksi opiskeleva<br />
Blomerus muistelee.<br />
Blomerus ja Weckström ryhtyivät haaveilemaan<br />
toisesta lapsesta, ja Lian isä suostui heitä<br />
auttamaan. Livia sai alkunsa keinohedelmöityksellä<br />
kotona.<br />
”Nyt molemmilla lapsilla on sama isä. Jos<br />
olisimme turvautuneet hedelmöityshoitoihin,<br />
Livia olisi mahdollisesti saanut tietää isänsä<br />
vasta 18-vuotiaana. Lia sen sijaan olisi koko<br />
ajan tiennyt isänsä henkilöllisyyden”, Weckström<br />
pohtii.<br />
Vanhemmat pitävät lasten isään yhteyttä,<br />
mutta isä ei ole mukana perheen elämässä. Hän<br />
ei käy tapaamassa lapsia vaan antaa Weckströmin<br />
mukaan perheen elää rauhassa keskenään.<br />
Livia ja Lia eivät siten kotonaan opi isää seuraamalla,<br />
millainen mies on. Kuten eivät opi yksinhuoltajanaisen<br />
lapsetkaan.<br />
”Miehen jokapäiväinen läsnäolo on ainoa<br />
asia, joka meidät erottaa ydinperheestä. Mutta<br />
Livialla on esimerkiksi kolme kummisetää ja<br />
yksi kummitäti. Molemmilla on isoisät, ja enoja<br />
on vaikka muille jakaa. Ei sen miehen malli tarvitse<br />
olla kotona seurattavana, kunhan se on lähellä<br />
tarjolla.”<br />
Vanhemmuuden vahvistaminen<br />
antaa odotuttaa<br />
Parhaillaan Blomerus ja Weckström ovat hakemassa<br />
Blomeruksen vanhemmuuden vahvistamista<br />
molempiin lapsiin. He ovat olleet<br />
yhteydessä sosiaalitoimeen, joka ei lukuisista<br />
yhteydenotoista huolimatta ole vielä laittanut<br />
asiaa vireille.<br />
”Puolessa vuodessa asialle ei ole vielä tapahtunut<br />
mitään, sitä ei ole vielä asiana edes<br />
olemassa. Toisaalta ymmärrän kyllä, että sosiaalitoimessa<br />
esimerkiksi lasten kiireelliset<br />
huostaanotot menevät tällaisen asian edelle”,<br />
sosionomiksi opiskeleva ja sijoitettujen lasten<br />
pienryhmäkodissa keikkatyötä tekevä Weckström<br />
pohtii.<br />
Perheen sisäinen adoptio on mahdollista<br />
samaa sukupuolta oleville pareille, kun he ovat<br />
rekisteröineet suhteensa. Blomerus ja Weckström<br />
virallistivat suhteensa viime vuonna. He<br />
kutsuisivat suhdettaan mieluummin avioliitoksi<br />
kuin rekisteröidyksi parisuhteeksi.<br />
”Toivomme, että tasa-arvoinen avioliittolakialoite<br />
menisi läpi. Voisimme sen myötä halutessamme<br />
ottaa yhteisen tai yhdistelmäsukunimen.<br />
Ennen kaikkea haluaisimme olla virallisesti<br />
ihan tavallinen aviopari muiden avioparien<br />
joukossa.”<br />
14 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
14
Kaikki parit lain edessä yhdenvertaisiksi<br />
Tasa-arvoinen avioliittolaki saattaisi samaa sukupuolta<br />
olevat parit yhdenvertaisiksi lain edessä.<br />
Kansaa puhuttava aloite täytyisi saada kansaa edustavan<br />
elimen päätettäväksi.<br />
Tasa-arvoinen avioliittolaki tarkoittaisi, että myös samaa sukupuolta<br />
olevat parit voisivat mennä naimisiin keskenään. Kansanedustajien<br />
ryhmä, jossa on edustajia kaikista muista hallituspuolueista<br />
paitsi kristillisdemokraateista, on aloitteen takana. Lakialoitteen<br />
valmisteluryhmää vetänyttä Lasse Männistöä motivoi<br />
halu saattaa kaikki parit lain edessä yhdenvertaiseen asemaan.<br />
”Lainsäädännössä ei pitäisi esiintyä eriarvoisuutta seksuaalisen<br />
suuntautumisen perusteella”, kokoomuksen kansanedustaja<br />
Männistö tiivistää.<br />
Tasa-arvoinen avioliittolaki toisi samanlaiset oikeudet adoptioon<br />
ja yhteiseen sukunimeen kuin heteropareilla. Kirkot sen sijaan<br />
voisivat jatkossakin itse päättää, mitkä ovat niiden ehdot kirkolliseen<br />
avioliittoon vihkimiselle. Männistö pitää lain merkittävimpänä<br />
asiana yhdenvertaisuuden toteutumista.<br />
”Laki vaikuttaisi siihen, miten suhtaudutaan samaa sukupuolta<br />
oleviin pareihin. Kun he ovat lain edessä yhdenvertaisia muiden<br />
parien kanssa, uskon sillä olevan merkitystä sateenkaariperheiden<br />
arkeen.<br />
Lain mukanaan tuomat muutokset olisivat melko pieniä, sen<br />
sanoma on tärkein. Se, että kaikki parit ja perheet ovat yhtä arvokkaita,<br />
ja sellaisena heitä tulee kohdella.”<br />
Lakialoite on parhaillaan lakivaliokunnassa käsiteltävänä. Männistö<br />
toivoo, että eduskunta pääsee lopulta siitä äänestämään.<br />
”Aloite herätti paljon julkista keskustelua, ja presidentinvaalien<br />
yhteydessä aiheesta väiteltiin laajalti. Minusta tuntuisi tässä tilanteessa<br />
oikealta, että kansaa edustava elin pääsisi asiasta päättämään.”<br />
Keskustan kansanedustajista aloitteen allekirjoitti vain Antti<br />
Kaikkonen. Perussuomalaista ja kristillisdemokraateista kukaan ei<br />
sitä allekirjoittanut.<br />
”Moni allekirjoittamatta jättäneistä kuitenkin sanoi, että jos lakiesitys<br />
tulee eduskunnan käsiteltäväksi, he kannattavat sitä”, Männistö<br />
toteaa.<br />
Lain toteutuminen on vain ajan kysymys<br />
Muissa Pohjoismaissa samaa sukupuolta olevien ja heteroparien<br />
yhdenvertaisuus lain edessä on jo toteutettu. Kahden miehen tai<br />
kahden naisen on mahdollista avioitua EU-maista myös Hollannissa,<br />
Belgiassa, Portugalissa ja Espanjassa. Lasse Männistö tietää,<br />
että lisäksi tasa-arvoinen avioliittolaki on käytössä monessa maassa<br />
EU:n ulkopuolella.<br />
”Emme siten voi sanoa olevamme asiassa eturintamassa verrattuna<br />
muihin Suomea muistuttaviin valtioihin”, Männistä sanoo.<br />
Jotta lakialoite ei jumittuisi valiokunnan pöydälle, asiasta täytyy<br />
jaksaa edelleen puhua. Kansalaiset ja järjestöt voivat viestittää<br />
toivovansa eduskunnan hyväksyvän lain mahdollisimman pian.<br />
”Kansalaiset ja kansalaisjärjestöt voivat ilmaista mielipiteensä<br />
mitä moninaisimmin tavoin. Keskustelu on arvokasta riippumatta<br />
tämän aloitteen kohtalosta. Uskon lain toteutumisen olevan vain<br />
ajan kysymys, ja ajan pituuteen voidaan vaikuttaa.”<br />
3 Lasse Männistö on ajanut tasa-arvoista avioliittolakia myös<br />
muualla kuin eduskunnassa. Hän on kirjoittanut aiheesta eri medioihin<br />
ja osallistunut keskusteluihin aina pyydettäessä. Hän pitää<br />
tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta kenties tärkeimpinä yhteiskunnallisina<br />
arvoina, ja siksi jaksaa niitä väsymättä puolustaa.<br />
15<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 15
Seksuaaliterveys<br />
• Teksti Virve Järvinen • Kuva Antero Aaltonen<br />
Tyttö, poika vai<br />
Tyttö- ja poikajutut ovat leikki, jonka pelisääntöjä on aika muuttaa.<br />
Intersukupuoliselle lapselle tästä leikistä voi seurata suuri suru.<br />
Syntyneen lapsen sukupuoli päätellään kehon ulkoisista sukupuolielimistä.<br />
Aina se ei kuitenkaan ole mahdollista, sillä joskus lapsen sukupuolen<br />
määrittävät kehon fyysiset ominaisuudet eivät ole yksiselitteisesti<br />
miehen tai naisen. Tällöin sanotaan, että lapsen sukupuoli on epäselvä.<br />
Intersukupuolisuudesta puhutaan, kun myöskään sukupuoleen liittyvät<br />
biologiset seikat, kuten kromosomit, hormonitasot tai anatomiset rakenteet<br />
eivät ole selvästi miehen tai naisen.<br />
”Sukupuoleltaan epäselvän lapsen syntymää pidetään hätätilanteena,<br />
vaikka yleensä lapsi on fyysisesti terve. Intersukupuolisuuteen liittyy edelleen<br />
häpeää ja käsitys jostain hyvin poikkeavasta. Oikeasti kyse on ihmisten<br />
luonnollisesta anatomian ja fysiologian vaihtelusta”, kirurgian ja lastenkirurgian<br />
erikoislääkäri Mika Venhola Oulun yliopistollisesta sairaalasta sanoo.<br />
Suomessa syntyy vuodessa kuudesta kahdeksaan intersukupuolista<br />
lasta. Luku on arvio, sillä intersukupuolisia ei tilastoida omana ryhmänään<br />
eikä intersukupuolisuudelle ole toistaiseksi yleisesti hyväksyttyä tarkkaa<br />
määritelmää. Kaikki is-lapset eivät tule ilmi syntymähetkellä, vaan tila<br />
saattaa löytyä myöhemmin lapsen kasvun ja kehityksen aikana.<br />
Lopullinen leikkaus<br />
Yhteiskuntamme rakentuu vahvasti kahden eri sukupuolen olemassaololle.<br />
Tämän vuoksi lapsella on siellä toimiakseen oltava jompikumpi sukupuoli<br />
ja sen mukainen henkilötunnus. Lääkärit päättävät sukupuoleltaan<br />
epäselvän lapsen sukupuolen tekemiensä tutkimusten perusteella. Sen<br />
jälkeen lapsen sukupuolipiirteitä voidaan vahvistaa hormonitasapainoon<br />
vaikuttavilla lääkityksillä ja leikkauksella, jossa lapsen lapsen sukuelimet<br />
leikataan tyttöä tai poikaa vastaaviksi.<br />
”Jos intersukupuolisuus ei aiheuta vauvalle terveydellistä vaaraa, leikkauksia<br />
ei tarvita. Vauvan sukuelinten ulkoinen muokkaus on epäeettistä:<br />
sukupuoli on tässä vaiheessa arvio ja jos arvio on väärä, lopputulos aiheuttaa<br />
ihmiselle ison henkilökohtaisen tragedian. Leikkaus on peruuttamaton”,<br />
Mika Venhola painottaa.<br />
”Suomen laki kieltää naisten ympärileikkaukset. Intersukupuolisten<br />
klitoriksen typistykset tai häpyhuulten leikkaukset vastaavat ympärileikkausta.<br />
Varhaiset leikkaukset ja pitkät sairaalajaksot jättävät jälkensä lapsen<br />
alitajuntaan. Vauvalle kosmeettisin perustein tehtävät leikkaukset rikkovat<br />
myös YK:n sopimusta lapsen oikeuksista”, Mika Venhola huomauttaa.<br />
Intersukupuoliset ihmiset ovat herättäneet voimakkaan keskustelun<br />
siitä, tuleeko intersukupuolisuutta hoitaa lainkaan. Hoidot ovat rankkoja<br />
ja ne voidaan tehdä kehitysvaiheessa, jossa lapsen perusturvallisuus rakentuu.<br />
Hoidot voivat aiheuttaa lapselle enemmän psykologisia ongelmia<br />
kuin se, että lapsi saisi kasvaa omanlaisenaan. Harva lapsena leikkauksen<br />
välttänyt intersukupuolinen haluaa sitä aikuisena.<br />
”Tyttöjen ja poikien<br />
olemassaolo on<br />
keksitty leikki.<br />
Leikin pelisääntöjä<br />
pitäisi laajentaa.”<br />
”Lapsi on liian pieni päättämään, missä sukupuolessa hän haluaa elämänsä<br />
elää. Kosmeettisia leikkauksia voidaan tehdä minkä ikäiselle tahansa.<br />
Jos leikkausta ylipäänsä tarvitaan, sen aika on sitten, kun intersukupuolinen<br />
pystyy itse määrittämään sukupuolisen identiteettinsä”, Mika<br />
Venhola sanoo.<br />
Suuri salaisuus<br />
Vaikka lapsi sukuelinten ulkoiselta leikkaukselta säästyisikin, vanhemmat<br />
pyrkivät monesti muokkaamaan lapsesta kasvatuksella tytön tai pojan.<br />
”Lapsen sukupuoli-identiteetti ei ole täysin ohjattavissa eikä lasta voi<br />
kasvattaa tiettyyn sukupuoleen. Identiteetti nousee ihmisestä itsestään ja<br />
ihmisen vuorovaikutuksesta koko kasvuympäristön ja kulttuurin kanssa. Islapsen<br />
kasvatuksen pitäisi olla sellaista, että lapsi voisi löytää oman sukupuoli-identiteettinsä<br />
kaikessa rauhassa”, johtava sosiaalityöntekijä Maarit<br />
Huuska Transtukipisteestä sanoo.<br />
Vanhemmat vahvistavat lapsen kasvua tytöksi tai pojaksi usein siksi,<br />
että intersukupuolisuuteen liittyy yhä paljon häpeää ja salailua. Asiasta ei<br />
välttämättä puhuta kotona lainkaan. Salailu heijastuu lapsen ja vanhemman<br />
väliseen suhteeseen ja vahingoittaa lapsen kehitystä. Vaiettu perhesalaisuus<br />
voi johtaa perheen jäsenten masentumiseen ja eristäytymiseen.<br />
16 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
16
jotain muuta?<br />
”Monet intersukupuoliset kertovat, että heidän on ollut hyvin vaikea<br />
saada tietoa omasta tilastaan paitsi vanhemmiltaan myös heitä hoitavilta<br />
terveydenhoidon ammattilaisilta. Jos tietoa on, se on hyvin lääketieteellistä<br />
ja siitä puuttuu psykososiaalinen ulottuvuus. Intersukupuolisuus on<br />
eräänlainen yhteisöllinen salaisuus kulttuurissamme. Esimerkiksi perusopetus<br />
ei puhu asiasta sanallakaan”, Maarit Huuska kertoo.<br />
Vanhemmat tarvitsisivat apua, joka helpottaisi heitä is-lapsen syntymän<br />
herättäneiden tunteiden käsittelyssä. He kaipaisivat tukea ja tietoa,<br />
miten asiasta kerrotaan läheisille. Leikkausten ja hormonihoitojen sijaan<br />
lapselle ja nuorelle tulisi tarjota tukea, joka normalisoisi heidän kehollisia<br />
piirteitään ja auttaisi heitä hyväksymään itsensä sellaisina kuin he ovat.<br />
Is-nuorista osa kertoo kokeneensa syyllisyyttä vanhemmilleen aiheuttamasta<br />
surusta.<br />
”Syyllisyydentunteiden ja häpeän käsittelyssä vertaistuki on parasta<br />
tukea. Moni is-ihminen hakee sitä ulkomailta”, Maarit Huuska toteaa.<br />
Ääni kuuluviin<br />
Maarit Huuskan mukaan intersukupuolisuutta on vaikea kohdata, koska<br />
se kyseenalaistaa meidän arkikäsityksemme sukupuolesta. Tähän käsitykseen<br />
kuuluu kaksi keskenään erilaista, toisensa pois sulkevaa sukupuolta.<br />
”Tyttöjen ja poikien olemassaolo on keksitty leikki. Leikin pelisääntöjä<br />
pitäisi laajentaa. Sukupuoli on monimuotoinen asia, johon liittyy eri variaatioita.<br />
Kaksijakoinen mies–nainen-sukupuolimäärittely jättää huomiotta<br />
sukupuolen kokemisen moninaisuuden. Australiassa asia on oivallettu hyvin,<br />
sillä sikäläisten passeissa on miehen ja naisen lisäksi rastitettava kohta<br />
sukupuolelle, jota ihminen ei halua määritellä”, Mika Venhola täydentää.<br />
Viime vuosina intersukupuoliset ihmiset ovat alkaneet vaatia oikeuksiaan<br />
entistä kuuluvammin. Syksyllä 2011 Brysselissä kokoontui ensimmäinen<br />
maailmanlaajuinen intersukupuolisuusfoorumi, viime joulukuussa<br />
Tukholmassa toinen. Foorumit vaativat intersukupuolisten henkilöiden<br />
syrjinnän lopettamista sekä itsemääräämisoikeutta ja ruumiillista koskemattomuutta.<br />
Meillä Suomessa valmistellaan parhaillaan tasa-arvolakia,<br />
joka mainitsee myös intersukupuolisuuden.<br />
”Hienoa olisi, jos vanhemmille ja is-lapsille saataisiin kehitettyä tukimalli,<br />
joka kattaisi varhaisen tuen lisäksi vertaistukiperheet. Lapset hyötyisivät<br />
yhteiskunnan ilmapiirin muutoksesta: avoimuudesta sukupuolen moninaisuutta<br />
kohtaan sekä sellaisista tukimuodoista, joissa sairausnäkökulman<br />
sijaan korostuu lapsen ja perheen oma toimijuus”, Maarit Huuska kertoo.<br />
• Lue lisää www.trasek.net, www.transtukipiste.fi, www.seta.fi<br />
17<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 17
Lapset<br />
• Teksti Saila Lindroos • Kuvat Timo Raunio<br />
Mistä syntyvät ammattikasvattajan<br />
kielletyt tunteet?<br />
– hankalista vanhemmista,<br />
ärsyttävistä lapsista ja työvoimavajeesta<br />
Minkälaista on ohjata suurta lapsiryhmää – tehtävä, josta moni saisi päänsäryn?<br />
Resurssipula, huono työilmapiiri, välillä ärsyttäviltä tuntuvat lapset ja<br />
hankalat vanhemmat ovat ammattikasvattajien arkipäivää. Heistä liian harvalla<br />
on mahdollisuus puhua työn herättämistä kielteisistä tunteista.<br />
Koulujen, päiväkotien ja lasten harrastusten työntekijät tekevät usein<br />
aliresursoitua ja aliarvostettua työtä. Kasvattajista tuntuu, että heille<br />
asetetaan ylivoimaisia vaatimuksia. Niitä on toisinaan mahdoton täyttää.<br />
Vanhemmilla tai päättäjillä ei usein ole aavistustakaan siitä, miten ahtaalla<br />
moni kasvatusalan ammattilainen on työpaikallaan.<br />
Väestöliiton tekemän kyselytutkimuksen mukaan yli puolet ammattikasvattajista<br />
kokee haasteelliset tunteet ongelmana työpaikallaan. Heidän<br />
työpäivänsä tuntuvat ajoittain selviytymistaiteluilta, joissa vanhemmat<br />
kaatavat kaikki ongelmansa niskaan, lapset ovat hankalia ja muita<br />
työntekijöitä on liian vähän.<br />
3 Resurssipulan vuoksi ammattikasvattajilla on entistä vähemmän<br />
aikaa yksittäiselle lapselle.<br />
Lapset olivat kyselyyn vastanneiden kesken yleisin (49 %) vaikeiden<br />
tunteiden syy. Melkein samalla tasolla oli työpaikan resurssipula (46 %),<br />
kuten liian vähäinen henkilöstön määrä. Erityisesti kunnallisissa päiväkodeissa<br />
liitettiin vaikeat tunteet resurssipulaan.<br />
”On vaikeaa, kun huomaa vaikka ujon lapsen leikkivän yksin palapelillä.<br />
Haluaisin mennä juttelemaan ja leikkimään yhdessä, mutta en vaan<br />
ehdi”, neljä vuotta lastentarhanopettajana toiminut Karoliina Tuukkanen,<br />
29, toteaa. Hänen työpaikkansa on kunnallisessa päiväkodissa.<br />
Hankalat vanhemmat<br />
Arjessa useimmin toistuva kielteisten tunteiden syy ovat kuitenkin lasten<br />
vanhemmat. ”Eniten harmittavat välinpitämättömät vanhemmat, jotka<br />
vain kaappaavat lapsensa syliin aamulla ja tiputtavat meille. Kun lapselta<br />
puuttuvat villasukat ja aiheesta huomauttaa lasta haettaessa, syy on meidän”,<br />
Karoliina Tuukkanen huokaisee.<br />
”Meihin luotetaan ehkä liikaakin. Yritämme toki tehdä parhaamme,<br />
mutta se on usein mahdotonta. Kun meitä syytetään jostakin, pyydämme<br />
yleensä vain anteeksi.”<br />
”Aika paljon voi säästää itseään ajattelemalla, että huutava vanhempi<br />
ei oikeasti ole vihainen minulle. Ajan kanssa sitä oppii ottamaan tuollaiset<br />
tilanteet luottamuksen osoituksena. Mutta eihän sellaisia tilanteita pitäisi<br />
syntyä”, Karoliina Tuukkanen kertoo omista kokemuksistaan.<br />
Tutkimus osoittaa myös, että ammattikasvattajien ilon aiheet ovat<br />
pienissä asioissa. He kokevat nauttivansa työstään erityisesti silloin, kun<br />
he näkevät lasten viihtyvän arjessa. Kun pieni lapsi tutkii, kokeilee ja oppii<br />
uutta, ammattikasvattaja näkee työnsä tuloksen.<br />
”Helposti ajattelee vain niitä hankalia tapauksia, mutta meillä on paljon<br />
mukavia perheitä ja lapsia. Pitää osata nauttia niistä onnistumisista,<br />
kun ujo lapsi saa kavereita tai pyytää mukaan leikkiin”, Karoliina Tuukkanen<br />
hymyilee.<br />
Väsyneet kasvattajat ja suuret ryhmäkoot eivät ole hyväksi lapselle.<br />
Väestöliiton tutkimus herättääkin kysymyksen, onko varhaiskasvatuksen<br />
taso enää niin korkea kuin mitä yleisesti uskotaan.<br />
18 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
18
1 Karoliina Tuukanen pitää tärkeänä omalle työmotivaatiolleen<br />
sen, että hän voi puuhata lasten kanssa<br />
leikkejä, jotka hän kokee myös itselleen mieluisaksi.<br />
Kielteiset tunteet hallintaan<br />
– seitsemän neuvoa ammattikasvattajalle arjesta selviytymiseen<br />
Väestöliiton Perheverkon perheneuvonnan koordinaattori Minna Oulasmaa<br />
toteaa, että ammattikasvattajat ovat raskaassa vastaanottajan<br />
roolissa. He ottavat vastaan niin lasten kuin vanhempienkin ilot ja huolet,<br />
mutta kukaan ei huolehdi heistä. Ammattikasvattajan onkin pakko itse<br />
olla aktiivinen oman työhyvinvointinsa edistäjä.<br />
Minna Oulasmaa antaa seitsemän neuvoa ammattikasvattajalle arjesta<br />
selviytymiseen, miten saada työssä heräävät kielteiset tunteet hallintaan.<br />
1. Suojele itseäsi<br />
Minna Oulasmaa ehdottaa, että kasvattaja pohtisi jo ennen ikävää tilannetta,<br />
mitkä asiat eivät kuulu työnkuvaan. Mistä asioista ja miten vanhemmat<br />
saavat puhua sinulle? Entä lapset? Tunnista epäasiallinen käyttäytyminen.<br />
Kun hoitamasi lapsen vanhempi alkaa solvata sinua, aloita rauhoittelemalla<br />
vanhempaa. Jos tilanne ei raukea, pyydä häntä olemaan yhteydessä<br />
päiväkodin johtajaan. Jos huonosti käyttäytyvä henkilö on esimiehesi tai<br />
työkaveri, ehdota, että varaatte ajan asiasta puhumiseen.<br />
Omasta kokonaisvaltaisesta hyvinvoinnista huolehtiminen auttaa myös<br />
selviämään vaikeista tunteista.<br />
2. Järkeile ja analysoi<br />
Itseään voi suojella järkeistämällä sen, miksi lapsi tai vanhempi käyttäytyy<br />
huonosti. Oman lapsuuden läpikäyminen voi auttaa ymmärtämään<br />
vanhempien reaktioita. Myös yksityiselämäsi ongelmien läpikäyminen ja<br />
ratkaiseminen auttavat muiden ihmisten kohtaamisessa.<br />
3. Kiitä itseäsi<br />
Teet yhteiskunnallisesti valtavan arvokasta työtä! Muista, että resurssipula,<br />
työkaverin sairastuminen ja kaikki muut ongelmat eivät ole sinun syytäsi.<br />
Kiitä siis itseäsi ja työkavereitasi.<br />
4. Pyydä työnohjausta<br />
Joka kolmas kyselyyn vastannut ilmoitti työssä koettujen vaikeiden tunteiden<br />
yleisimmäksi syyksi työpaikan ilmapiirin. Hankala työilmapiiri<br />
liittyy usein resurssipulaan, mutta hyvällä työnohjauksella voidaan luoda<br />
yhteishenkeä.<br />
Jos työnohjaus ei ole mahdollista, voit hakea vertaistukea vaikkapa<br />
kollegoiltasi alueellisissa kokouksissa. Myös esimiehet tarvitsevat työnohjausta.<br />
5. Ole hyvä työkaveri<br />
Vertaistuki on nopein ja helpoin tapa saada apua tunteidensa käsittelemiseen.<br />
Jos näet, että työkaverisi on hankalassa tilanteessa, kysy häneltä<br />
heti, haluaako hän jutella asiasta. Kun asia saadaan puiduksi heti työpaikalla,<br />
ongelma jää työpaikalle. Huolehdi kuitenkin, että lapset eivät kuule<br />
näitä keskusteluita.<br />
6. Hankkiudu koulutukseen<br />
Kussakin työyhteisössä on omat haasteensa. Ehdota ja pyydä koulutusta<br />
juuri teidän tarpeisiinne. Esimerkiksi kiusaaminen on sellainen aihe, jonka<br />
kohtaamiseen saattaa kouluttautuminen auttaa.<br />
7. Innostu työstäsi uudestaan<br />
Kysy itseltäsi, miksi et ole innostunut työstäsi. Haluaisitko tehdä töitä eriikäisten<br />
lasten parissa? Haluaisitko vetää enemmän leikkejä? Mikä sai sinut<br />
innostumaan työstä kun sen aloitit? Voisiko tehdä siinä pieniä muutoksia,<br />
jotta viihtyisit paremmin?<br />
• Lähde: Minna Oulasmaa ja Riikka Riihonen (toim.).<br />
Ammattikasvattajan kielletyt tunteet. Väestöliitto <strong>2013</strong>.<br />
19<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 19
Maailma ja me<br />
• Teksti Elina Korhonen • Kuva Hellevi Hatunen<br />
Tadžikistanin ihanat naiset<br />
”Minä haluaisin menestyä työssä”, kertoo yksi naisista. ”Minä haluaisin opiskella<br />
lääketiedettä”, haaveilee toinen. ”Suurin haaveeni on tulla äidiksi”, kertoo kolmas.<br />
4 Keskiaasialaiset rakastavat tanssimista.<br />
Tadžikistanin pääkaupungin,<br />
Dushanben, keskustassa sijaitsevassa<br />
hotellissa keskustellaan<br />
vilkkaasti. Kyseessä on Kynnys ry:n<br />
ja Väestöliiton yhteisen hankkeen<br />
seminaari. Paikalla on vammaisia<br />
naisia viidestä Keski-Aasian maasta.<br />
Aiheena ovat unelmat.<br />
Haaveet ovat hyvin samanlaisia<br />
kuin missä tahansa muualla,<br />
johon on kokoontunut joukko eriikäisiä<br />
naisia. Nämä naiset joutuvat<br />
kuitenkin taistelemaan erityisen<br />
paljon unelmiensa eteen.<br />
Keski-Aasian vuoristoista<br />
Tadžikistania kutsutaan maailman<br />
katoksi. Maa sijaitsee Silkkitien<br />
varrella ja kieleen ja kulttuuriin<br />
ovat vaikuttaneet vahvasti<br />
arabiperinteet. Tällä hetkellä<br />
Tadžikistan on entisen Neuvostoliiton<br />
tasavalloista kaikkein köyhin.<br />
Inhimillisen kehityksen indeksissä<br />
maa jää monen Afrikan<br />
valtionkin taakse. Lähes puolet<br />
kansalaisista elää köyhyysrajan<br />
alapuolella.<br />
Usein kuulee sanottavan, että<br />
vammaiset naiset ovat näkymätön<br />
ihmisryhmä monessa yhteiskunnassa.<br />
Tämä pätee myös<br />
Tadžikistaniin. Köyhässä maassa<br />
on vaikea olla vammainen. Vammaisuuteen<br />
liitetään paljon häpeää<br />
ja ennakkoluuloja, jotka rajoittavat<br />
mahdollisuuksia. Liikkuminen<br />
on hankalaa kaupungeissa<br />
ja varsinkin vuoristoisella<br />
maaseudulla. Turhan moni vammainen<br />
joutuu jäämään kotinsa<br />
vangiksi. Kuten kaikkialla entisen<br />
Neuvostoliiton alueella, erityisesti<br />
vammaiset lapset joutuvat usein<br />
laitoksiin sen sijaan, että perheet<br />
hoitaisivat heitä itse. Heidän<br />
osuutensa yhteiskunnan kehittämisessä<br />
jää näin puuttumaan.<br />
Naisten asema<br />
Keskiaasialaisten vammaisten<br />
naisten elämään vaikuttaa myös<br />
naisten huono asema. Taloudellinen<br />
valta tadžikistanilaisissa perheissä<br />
on yleensä miehillä. Asian<br />
tekee monimutkaiseksi myös se,<br />
että talousvaikeuksien takia monet<br />
miehet ovat lähteneet siirtotyöläisiksi<br />
ja heidän vaimonsa ja<br />
Fakta<br />
Kynnys ry on työskennellyt Keski-Aasiassa vuodesta 1999 ulkoministeriön<br />
rahoittamana. Hankkeessa tuotetaan vammaisten naisten järjestöjä.<br />
Tadžikistanissa järjestön nimi on Ishtirok. Se tekee arvokasta<br />
työtä vammaisten naisten oikeuksien edistämiseksi. Väestöliitto toimii<br />
hankkeessa kumppanina ja asiantuntijana. Hankkeen keskeisenä tavoitteena<br />
on lisätä vammaisten tyttöjen ja naisten tietoisuutta omista<br />
oikeuksistaan, etenkin seksuaalioikeuksista. Tavoitteena on myös vammaisten<br />
tyttöjen ja naisten perheenjäsenten sekä vammaisten kanssa<br />
työskentelevien viranomaisten tietoisuuden lisääminen.<br />
lapsensa ovat täysin riippuvaisia<br />
heidän lähettämästään rahasta.<br />
Tällä hetkellä maan bruttokansantuotteesta<br />
puolet tulee ulkomaille<br />
töihin lähteneiden rahalähetyksistä.<br />
Maailmanpankin tutkijat<br />
kuitenkin painottavat, että maan<br />
kokonaiskehitykselle tästä ei ole<br />
apua. Rahat menevät perheiden<br />
jokapäiväiseen elämiseen eivätkä<br />
investointeihin, jotka auttaisivat<br />
talouskasvussa.<br />
Väkivalta todellinen<br />
ongelma<br />
Ihmisoikeusjärjestöt ovat kiinnittäneet<br />
huomiota naisiin kohdistuvan<br />
väkivallan yleisyyteen<br />
maassa. Amnesty International<br />
arvioi, että lähes puolet<br />
tadžikistanilaisista naisista on<br />
kokenut väkivaltaa. Tämä kertoo<br />
naisten heikosta yhteiskunnallisesta<br />
asemasta ja perheiden kasaantuvista<br />
ongelmista. Vammaiset<br />
naiset ovat erityisen alttiita<br />
väkivallan kohteeksi joutumiselle.<br />
He ovat usein riippuvaisia pahoinpitelijänsä<br />
jokapäiväisestä avusta.<br />
Lähteminen ei ole todellinen<br />
vaihtoehto.<br />
Vammaisten määrä kasvussa<br />
Tadžikistanin perusterveydenhuolto<br />
on romahtanut Neuvostoliiton<br />
ajoista. Sairaaloiden ylläpitoon<br />
ei ole varaa. Ne pystyvät<br />
yleensä maksamaan vain henkilökunnan<br />
palkat ja sähkön. Vain 1,6<br />
prosenttia maan bruttokansantuotteesta<br />
menee terveydenhoitoon.<br />
Tämä on aiheuttanut muun<br />
muassa sen, että poliotartunnat<br />
ovat alkaneet uudelleen yleistyä<br />
maassa. Maailman terveysjärjestön<br />
mukaan kyse on siitä, että<br />
rokotusjärjestelmä ei enää toimi<br />
aukottomasti.<br />
Vammaisten suuri määrä tekee<br />
erityisen tärkeäksi sen, että<br />
heidät otetaan mukaan yhteiskunnan<br />
kehittämiseen. Kynnyksen<br />
ja Väestöliiton hanke haluaa osaltaan<br />
edistää vammaisten naisten<br />
yhtäläisiä osallistumisoikeuksia.<br />
Tieto omista oikeuksista<br />
Dushanben seminaarin naiset<br />
edustavat vammaisjärjestöjä kaikista<br />
Keski-Aasian maista. Heillä<br />
on mielipiteitä ja käsitys siitä,<br />
minkälaiset oikeudet heille kuuluvat.<br />
Keskustelussa sivutaan usein<br />
ihmisoikeussopimuksia. Naiset<br />
ovat yleisesti sitä mieltä, että niiden<br />
ratifioiminen ja toteutuminen<br />
jokaisessa maassa olisi ensiarvoisen<br />
tärkeää. Ne ovat yksi avain siihen,<br />
että myös vammaisilla naisilla<br />
olisi mahdollisuus tavoitella ja<br />
toteuttaa unelmiaan. Oikeuksista<br />
tärkeimmäksi nousevat seksuaalioikeudet,<br />
joita ilman muuta ihmisoikeudet<br />
eivät voi toteutua.<br />
20 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
20
sta<br />
KahdeKsan Kysymystä tasa-arvosta ja seKsuaalisuudesta n toimittaneet elina Korhonen, salla nazarenko ja riikka närhi<br />
Maailma ja me<br />
Kahdeksan kysymystä tasaarvosta<br />
ja seksuaalisuudesta<br />
Toim. Elina Korhonen, Salla Nazarenko ja Riikka Närhi<br />
KahdeKsan<br />
Kysymystä<br />
tasa-arvosta ja<br />
seksuaalisuudesta<br />
väestötietosarja 25<br />
Saavatko vanhemmat kieltää seksuaalikasvatuksen?<br />
Onko vammaisilla<br />
oikeus hedelmöityshoitoihin?<br />
Kuka saa mennä naimisiin?<br />
Elina Korhosen, Salla Nazarenkon<br />
ja Riikka Närhin toimittama<br />
julkaisu Kahdeksan kysymystä<br />
tasa-arvosta ja seksuaalisuudesta<br />
käsittelee tasa-arvoon ja yhdenvertaisuuteen<br />
liittyviä kysymyksiä. Jul-<br />
Ajankohtaista<br />
Laitoksissa asuville nuorille<br />
seksuaalikasvatusta<br />
kaisu selvittelee vaikeitakin aiheita<br />
moralisoimatta. Tavoitteena on herättää<br />
ajatuksia ja keskustelua.<br />
Julkaisun kahdeksan kysymystä<br />
mukailevat seksuaalioikeuksien<br />
julistusta ja puuttuvat<br />
siihen, kenellä on oikeus vanhemmuuteen,<br />
parisuhteeseen ja seksuaalisuuteen.<br />
Julkaisu soveltuu kansainvälisyyskasvatuksen<br />
tueksi lukioihin,<br />
ammattiopistoihin ja ammattikorkeakouluihin.<br />
Siitä hyötyvät<br />
kaikki ihmisoikeuksista ja yhdenvertaisuudesta<br />
kiinnostuneet, jotka<br />
haluavat pohtia omia arvojaan.<br />
Kahdeksan kysymystä tasaarvosta<br />
ja seksuaalisuudesta -julkaisu<br />
on tuotettu ulkoministeriön<br />
kehitysyhteistyövaroin. Sen voi tilata<br />
ilmaiseksi: www.vaestoliitto.<br />
fi/kansainvalisyys tai Elina Korhonen,<br />
elina.korhonen(at)vaestoliitto.fi,<br />
puh. 09 2280 5176<br />
Väestöliitossa alkoi tämän vuoden<br />
alussa uusi hanke nuorisokodeissa<br />
asuvien nuorten seksuaaliterveyden<br />
edistämiseksi.<br />
Hanke kehittää yhteistyössä lastensuojelulaitoksen<br />
henkilöstön ja<br />
nuorten kanssa laitoksissa asuville<br />
nuorille suunnattua seksuaalikasvatusta.<br />
Hankkeen välityksellä<br />
vahvistetaan erityisesti ammattihenkilöstön<br />
tietotaitoa, jotta he<br />
osaavat tukea nuorten seksuaalista<br />
kehitystä, ehkäistä ennalta seksuaalista<br />
väkivaltaa ja antaa turvataitokasvatusta.<br />
Hanke toteutetaan<br />
vuoden <strong>2013</strong> aikana.<br />
Lääkeyhtiö MSD on lahjoittanut<br />
hankkeeseen 75 000 dollaria.<br />
Myönnetty lahjoitus on osa<br />
MSD:n globaalia MSD for Mothers<br />
-hanketta, jolla pyritään vaikuttamaan<br />
äitien terveyteen synnytysten<br />
ja raskauksien aikana sekä<br />
saattamaan seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut<br />
kaikkien ulottuville<br />
vuoteen 2015 mennessä.<br />
Väestöliitto Facebookissa<br />
KOHTAAMISIA<br />
Ammattihenkilönä vammaisen tai harvinaista<br />
sairautta sairastavan lapsen perheen kanssa<br />
-koulutusseminaari<br />
25.4.<strong>2013</strong><br />
Ravintola Kiesan auditorio,<br />
Niskakatu 17,<br />
Joensuu<br />
Järjestäjät<br />
Seminaarin<br />
pääteemana on<br />
dialogisuus.<br />
Seminaarissa esitellään<br />
myös kokemuksellisia<br />
puheenvuoroja<br />
perheen<br />
kohtaamisesta. Osallistumismaksu on 70<br />
eur/hlö. Lisätietoja ja<br />
ilmoittautumiset 20.3.<strong>2013</strong><br />
mennessä:<br />
Rinnekoti-Säätiön Norio-keskus<br />
Invalidiliiton Harvinaiset-yksikkö<br />
OHJELMA<br />
9-9.30 Aamupala, ilmoittautuminen<br />
Seminaari on<br />
tarkoitettu erityisesti sosiaali-,<br />
terveys-, kasvatus- ja kuntoutusalan<br />
ammattihenkilöille, jotka<br />
kohtaavat työssään vammaisia,<br />
pitkäaikaissairaita tai harvinaista<br />
sairautta sairastavia lapsia ja<br />
heidän perheitään.<br />
lasten-kuntoutuskoti/<br />
koulutustoiminta<br />
9.30-10.15 Kokemukseni kohtaajana ja kohdattavana,<br />
kuntoutussuunnittelija Sanna Kalmari,<br />
harvinaista sairautta sairastava<br />
10.15-12 Dialoginen ihmiskäsitys auttamisen perustana,<br />
lastenpsykoterapeutti ja vaativan erityistason<br />
perheterapeutti Pekka Holm, Dialogic<br />
12-13 Lounastauko<br />
13-14.30 Dialogisuuden taito työntekijän työskentelyssä,<br />
lastenpsykoterapeutti ja vaativan erityistason<br />
perheterapeutti Pekka Holm, Dialogic<br />
14.30-15 Kahvitauko<br />
15-15.30 Kokemuspuheenvuoro<br />
Tiina ja Matti Pajuri<br />
15.30-16 Loppukeskustelu<br />
Vuonna 2012 pidetyn Kohtaamisia-seminaarin osallistujapalautteita:<br />
“Pekka Holmia olisi voinut kuunnella monta päivää -<br />
innostava ja hurmaava esiintyjä, rautainen ammattilainen.<br />
Äidin kokemuspuheenvuoro oli todella hyvä ja koskettava.<br />
Koulutus herätti pohtimaan omia toimintatapoja ja rohkaisi olemaan<br />
aito ihminen kohtaamisissa.<br />
Koulutus antoi uudenlaisia näkökulmia dialogiaan.<br />
Erinomainen, tarpeellinen ja ajatuksia herättävä kokonaisuus!”<br />
21<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 21
Seksuaaliterveys<br />
• Teksti Minna Säävälä • KuvaT Antero Aaltonen<br />
Poikien ympärileikkaus –<br />
Mitä, missä, milloin ja miksi?<br />
Ympärileikkauksesta on kiistelty Euroopassa antiikin ajoista saakka.<br />
Keskustelu poikien ympärileikkauksesta<br />
on kiihkeää Suomessa ja monissa muissa<br />
länsimaissa. Käytäntö on löytänyt<br />
viime vuosikymmeninä sekä puolestapuhujia<br />
että vastustajia.<br />
Suomalaisessa keskustelussa on noussut esiin<br />
samat teemat ja perustelut kuin muuallakin.<br />
On pohdittu poikien ympärileikkauksen merkitystä<br />
joillekin uskonnollisille ryhmille, toimenpiteen<br />
mahdollisia lääketieteellisiä hyötyjä<br />
ja haittoja sekä lapsen ruumiillista koskemattomuutta.<br />
Ympärileikkauksessa pojalta tai mieheltä<br />
poistetaan osittain tai kokonaan terskaa suojaava<br />
esinahka. Toimenpide voidaan joskus tehdä<br />
hoitona sairauteen minkä ikäiselle miehelle<br />
tahansa. Suurin osa maailman ympärileikkauksista<br />
tehdään kuitenkin uskonnollisten, kulttuuristen<br />
tai sosiaalisten syiden vuoksi poikalapsille<br />
tai -vauvoille. Tällöin puhutaan ei-lääketieteellisestä<br />
alaikäisten ympärileikkauksesta.<br />
Arviot ympärileikattujen miesten osuudesta<br />
maailmassa vaihtelevat. Mahdollisesti 20 – 30<br />
prosenttia maailman miehistä on ympärileikattuja.<br />
Yleistä poikalasten ympärileikkaaminen on<br />
Lähi-idässä, monissa Afrikan maissa, Yhdysvalloissa,<br />
Pakistanissa, Bangladeshissa ja Indonesiassa.<br />
Ympärileikattujen miesten osuudet ovat<br />
taas pieniä Euroopassa, Latinalaisessa Amerikassa<br />
ja Itä-Aasiassa.<br />
Käytännöllä on pitkät juuret –<br />
niin myös kiistoilla<br />
Vanhimmat tiedot esinahan leikkaamisesta löytyvät<br />
muinaisesta Egyptistä tuhansien vuosien<br />
takaa. Myös atsteekkien, Australian aboriginaalien<br />
sekä polynesialaisten parissa on harjoitettu<br />
ympärileikkausta. Esinahan leikkauksella on<br />
ollut erilaisia merkityksiä. Siihen pakottamalla<br />
on voitu alistaa orjuutettuja ryhmiä, se on voinut<br />
liittyä miehuuskokeena aikuistumisrituaaliin,<br />
ryhmäjäsenyyden merkitsemiseen fyysisesti<br />
tai jumalten palvontaan.<br />
Antiikin Kreikan ja Rooman valtakunnissa<br />
ympärileikkausta pidettiin barbaaristen kansojen<br />
käytäntönä. Kreikkalainen hallitsija Antiokus<br />
IV alisti Jerusalemin valtaansa ja kielsi<br />
kaikki juutalaiset uskonnolliset tavat, myös<br />
ympärileikkauksen. Rooman valtakunnassa<br />
keisari Hadrianus kielsi ympärileikkaukset valtakunnassa<br />
kuolemantuomion uhalla 100-luvulla.<br />
Valloittajat käyttivät kieltämistä keinona<br />
alistaa juutalaisheimot valtansa alle ja pakottaa<br />
heidät palvomaan kreikkalaisia ja roomalaisia<br />
jumalia.<br />
22 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
22
Jo kristinuskon syntyaikoina kristityt luopuivat<br />
ympärileikkaamisesta. Jotkin kristityt<br />
ryhmät, esimerkiksi Egyptin koptilaiset, Etiopian<br />
ortodoksit ja jotkin muut afrikkalaiset ryhmät<br />
harjoittavat nykyisin poikalasten ympärileikkaamista.<br />
Huolta itsetyydytyksestä<br />
ja hygieniasta<br />
1800-luvun viktoriaanisessa Britanniassa poikien<br />
ympärileikkaamista suositeltiin itsetyydytyksen<br />
ja siitä aiheutuviksi luultujen sairauksien<br />
vähentämiseksi. Lääkärit Yhdysvalloissa omaksuivat<br />
toimenpiteen keinoksi vähentää ”aistiärsytystä”,<br />
jota tuohon aikaan pidettiin syynä mitä<br />
moninaisimpiin sairauksiin epilepsiasta kampurajalkaan<br />
ja kihtiin. Yhdysvalloissa ja Britanniassa<br />
poikien ympärileikkaamisesta tuli ennalta<br />
ehkäisevä toimenpide, jolla haluttiin estää itsetyydytystä<br />
ja vähentää seksuaalista halua. Toimenpiteen<br />
hygieenisyyttä parantavaan hyötyyn<br />
amerikkalaislääkärit ovat uskoneet vahvasti<br />
jo 1800-luvulta lähtien.<br />
Vaikka leikkaamisesta tuli Britanniassa<br />
yleistä 1900-luvun alkuvuosikymmeniin mennessä,<br />
toimenpiteiden suosio alkoi vähetä<br />
1940-luvun lopulta lähtien. Silloin lastenlääkärit<br />
alkoivat epäillä toimenpiteen hyötyjä suhteessa<br />
riskeihin.<br />
Käytäntö liittyy uskontoon<br />
Islaminuskoiset ja juutalaiset perustelevat poikien<br />
ympärileikkauksen uskonnollisilla syillä.<br />
Juutalaisille ympärileikkaus on fyysinen merkki<br />
liitosta Jumalan kanssa ja sen perustelut löytyvät<br />
Tooran ja Vanhan testamentin ensimmäisestä<br />
kirjasta. Useimmat juutalaiset leikkaavat<br />
poikalapsensa pian syntymän jälkeen.<br />
Koraanissa ei puolestaan mainita ympärileikkausta.<br />
Kehotus ympärileikata löytyy perimätiedosta<br />
eli haditheista. Islamin oppineet<br />
ovat erimielisiä siitä, onko ympärileikkaus muslimille<br />
pakollinen vai vain suotava käytäntö. Ympärileikkauksen<br />
ajatellaan tekevän pojasta puhtaan<br />
ja luotettavan sekä auttavan hallitsemaan<br />
ihmisen alempia viettejä. Muslimit leikkaavat<br />
poikansa useimmissa maissa varhaisessa kouluiässä.<br />
Amerikassa erilaiset syyt<br />
ympärileikata<br />
Yhdysvalloissa tehdään maailman maista eniten<br />
muita kuin uskonnollisia poikien ympärileikkauksia.<br />
Arviot ympärileikattujen poikavauvojen<br />
osuudesta vaihtelevat 42:n ja 80 prosentin<br />
välillä. Vanhemmat perustelevat näitä toimenpiteitä<br />
hygieniasyillä, estetiikalla ja ympärileikatun<br />
peniksen puhtaanapidon helppoudella.<br />
Poikien ympärileikkaus on Yhdysvalloissa<br />
menettänyt suosiotaan viime vuosikymmeninä<br />
niin, että rutiininomaisesti leikattavien poikavauvojen<br />
osuus on laskenut 1960-luvun huipusta.<br />
Syynä lienee keskustelu ympärileikkauksen<br />
mahdollisista haitallisista psyykkisistä tai<br />
seksuaalisista vaikutuksista sekä lapsen ruumiillisesta<br />
koskemattomuudesta.<br />
3 Lääkärien ammattikunnalla ei<br />
ole poikien ei-lääketieteellisistä<br />
ympärileikkauksista yhtenevää ja<br />
kiistatonta näkemystä.<br />
23<br />
Lääkäreiden näkemykset vaihtelevat<br />
Lääkärien ammattikunnalla ei ole poikien eilääketieteellisistä<br />
ympärileikkauksista yhtenevää<br />
ja kiistatonta näkemystä. Hyödyistä ja haitoista<br />
on sekä myönteisiä että kielteisiä tutkimustuloksia.<br />
Esinahan poiston lääketieteellisinä hyötyinä<br />
on nähty erityisesti hivin tartunnan todennäköisyyden<br />
sekä virtsatietulehdusten ja penissyövän<br />
väheneminen väestötasolla. Haittoina<br />
taas on tuotu esiin toimenpiteen mahdolliset<br />
komplikaatiot, lapsen altistaminen kivulle sekä<br />
mahdolliset vaikutukset aikuisiän seksuaalielämään.<br />
Morten Frischin johtamassa tanskalaisessa<br />
väestötutkimuksessa vuodelta 2011 ympärileikattujen<br />
miesten puolisoilla oli kolminkertainen<br />
orgasmivaikeuksien ja kahdeksankertainen<br />
yhdyntäkivun (dyspareunia) riski verrattuna<br />
leikkaamattomien miesten puolisoihin.<br />
Eri maiden lääkäriliittojen kannanotot asiaan<br />
ovat hämmentävän erilaisia. Myönteisimmin<br />
ympärileikkauksiin on suhtautunut Yhdysvaltain<br />
lastenlääkärien akatemia viimeisimmässä<br />
kannanotossaan ja hyvin kielteisesti esimerkiksi<br />
Alankomaiden, Ruotsin ja Suomen lääkäriliitot.<br />
Maailman terveysjärjestö WHO on päätynyt<br />
suosittelemaan miesten ympärileikkauksia<br />
hivistä pahasti kärsivillä alueilla Afrikassa, koska<br />
toimenpide näyttää vähentävän tartuntoja<br />
väestötasolla.<br />
Yksikään länsimainen lääkäriliitto ei suosittele<br />
toimenpidettä yleisesti kaikille poikalapsille.<br />
Toisaalta toimenpiteitä vastustavatkaan liitot<br />
eivät kiellä jäseniään tekemästä ei-lääketieteellisiä<br />
lasten ympärileikkauksia. Näin on haluttu<br />
vähentää puoskarointiin liittyviä riskejä. Eurooppalaiset<br />
lääkäriliitot haluavat käydä vuoropuhelua<br />
järjestöjensä, asiantuntijoiden ja uskonnollisten<br />
ryhmien kesken, jotta alaikäisten eilääketieteelliset<br />
ympärileikkaukset vähenisivät.<br />
Vastustuksen perustelut<br />
ovat muuttuneet<br />
Viimeisten vuosikymmenien aikana eurooppalaisen<br />
ympärileikkauskeskustelun painopiste<br />
on siirtynyt seksuaalioikeuksiin ja lasten<br />
oikeuksiin.<br />
Yksilökeskeisessä ja ihmisoikeuksia<br />
korostavassa<br />
arvomaailmassa lapsen<br />
ruumiillinen koskemattomuus<br />
on turvattava eikä<br />
yhteisöllä ole oikeutta<br />
puuttua siihen.<br />
Tämän vuoksi lasten kurittaminen tai tyttöjen<br />
ympärileikkaukset, myös kaikkein lievimmässä<br />
muodossa jossa kudosta ei poisteta, on kriminalisoitu<br />
pahoinpitelyinä.<br />
Lääkärin suorittamaa poikien esinahan<br />
poistoa ei-lääketieteellisistä syistä ei sen sijaan<br />
pidetä pahoinpitelynä minkään maan lainsäädännössä,<br />
joskin yksittäisiä oikeuden tuomioita<br />
asiasta on annettu esimerkiksi Saksassa. Lasten-<br />
ja seksuaalioikeusaktivistit ovat sitä mieltä,<br />
että ei-lääketieteelliset ympärileikkaukset olisi<br />
lykättävä ikävaiheeseen, jossa poika on tarpeeksi<br />
kypsä itse ottamaan kantaa asiaan ja ymmärtää<br />
sen seuraukset.<br />
Ympärileikkausta pidetään muslimi- ja juutalaisyhteisöissä<br />
hyvin keskeisenä uskonnolliselle<br />
identiteetille ja poikien ympärileikkauksen<br />
vastustus koetaan uskonnonvapauden riistämisenä.<br />
Vastakkain ovat kasvavan lapsen oikeus<br />
päättää itse hänen ruumiiseensa peruuttamattomasti<br />
vaikuttavasta rituaalisesta toimenpiteestä<br />
sekä vanhempien oikeus toteuttaa uskontonsa<br />
edellyttämiä perinteisiä käytäntöjä.<br />
Minna Säävälä on Väestöliiton<br />
Väestöntutkimuslaitoksen erikoistutkija ja<br />
sosiaali- ja kulttuuriantropologian dosentti<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 23
Seksuaaliterveys<br />
• Teksti Annaliina Niitamo • Kuva ANP/Lehtikuva/Roos Koole<br />
Positiivisia<br />
tarinoita<br />
kondomista<br />
Kondomi on nuorten suosima ehkäisyväline, vaikka yhä<br />
useammalta jää kondomi edelleen kioskille tai pakettiin.<br />
Samaan aikaan kun kondomien kirjo kasvaa kaupoissa,<br />
liittyy sen käyttöön jännitystä.<br />
24 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
24
Kondomi on ehkäisyvälineistä vanhin ja tunnetuin.<br />
Se on helppo hankkia ja se on myös<br />
ainoa ehkäisyväline, joka suojaa seksitaudeilta.<br />
Kondomi on suosittu sen helpon saatavuuden<br />
sekä edullisen hinnan ansiosta. Kondomi<br />
on myös ainoa ehkäisyväline, jonka käyttämisessä<br />
poika voi päättää, ettei tule isäksi ennen<br />
kuin siihen on valmis.<br />
”Tätä kannattaa seksuaalikasvatuksessa korostaa.<br />
Kondomia käyttävä henkilö nähdään<br />
usein myös vastuullisena henkilönä, joka on<br />
varmasti hyvä ominaisuus jokaisessa ihmisessä”,<br />
korostaa Väestöliiton Nuorten seksuaaliterveyden<br />
osaamiskeskuksen seksuaalineuvoja<br />
Anne Pelander.<br />
”Kouluterveyskyselyn (THL, 2012) mukaan<br />
yläkouluikäisten yhdynnöissä käytetään eniten<br />
kondomia ehkäisymenetelmänä, ja hyvä niin.<br />
Vakiintuneissa parisuhteissa otetaan tilalle usein<br />
hormonaalinen menetelmä”, hän selvittää. Vaikka<br />
kondomia pidetäänkin nuorten ehkäisyvälineenä,<br />
myös monet parit ovat todenneet sen itselleen<br />
parhaiten sopivaksi vaihtoehdoksi.<br />
Jännitystä kioskilla<br />
Anne Pelanderin mukaan kondomin käyttöön<br />
liittyy kuitenkin jännitteitä. Vaikka kondomeja<br />
on periaatteessa helppo ostaa kaupasta, lähikioskista,<br />
apteekista tai huoltoasemalta, monia<br />
osto jännittää eikä kondomia sitten löydy tilanteen<br />
ja tarpeen tullen. Terveyden ja hyvinvoinnin<br />
laitoksen kouluterveyskyselyn mukaan kymmenelle<br />
prosentille nuorista on hankalaa kondomien<br />
hankkiminen.<br />
”On surullista, jos käytön esteeksi muodostuu<br />
saatavuus, kehdataanko ostaa.”<br />
Kyselyn mukaan joka viides nuori ei ollut<br />
käyttänyt mitään ehkäisyä edellisellä yhdyntäkerralla.<br />
”On harmillista, että edelleen näin moni<br />
nuori jättää kokonaan käyttämättä ehkäisyä”,<br />
Anne Pelander pohtii. Tämä saattaa hänen mukaansa<br />
johtua siitä, että itse seksitilanteessa voi<br />
olla vaikeaa ja kiusallista ottaa asiaa puheeksi.<br />
”Toiminta keskeytyy ja pelätään sen vaikutusta<br />
tunnelmaan. Kondomin käyttö voi aiheuttaa<br />
myös suorituspaineita. Näitä voi kuitenkin<br />
vähentää harjoittelemalla kondomin käyttöä<br />
etukäteen ja keskustelemalla ehkäisystä ennen<br />
seksiä.”<br />
Väestöliiton seksuaalipoliittisessa ohjelmassa<br />
tavoitteena onkin ilmainen ehkäisy alle<br />
20-vuotiaille ja helpotettu kondomien saatavuus.<br />
Niitä pitäisi olla siellä, missä nuoriakin on.<br />
”Kondomeja pitäisi olla helposti saatavilla,<br />
esimerkiksi kouluterveydenhoitajalla, sekä<br />
tietoa niiden käytöstä. Resurssit ovat kuitenkin<br />
niin tiukalla, että tämä harvoin toteutuu”, Anne<br />
Pelander harmittelee.<br />
Asenteissa parannettavaa<br />
Kondomin haittapuolet liittyvät useimmiten<br />
juuri asenteisiin. Tilanteessa heräävä epävarmuuden<br />
tunne lienee suurin syy, miksi kondomi<br />
koetaan hankalaksi.<br />
”Kumppanin voi ottaa rohkeasti mukaan<br />
kondomin laittoon ja siihen voi suhtautua leikkisästi<br />
ja kokeilevasti”, Anne Pelander kannustaa.<br />
Hän korostaa, että poikien olisi harjoiteltava<br />
kondomin laittoa itse. Kuitenkin myös tyttöjen<br />
on hyvä osata kondomin paikoilleen asettaminen.<br />
”Yhdessä toimiminen vähentää suorituspaineita<br />
ja tekee kondomin käyttämisestä yhteisen<br />
projektin.”<br />
Anne Pelander miettii huonojen asenteiden<br />
kumoamista. Hänestä kondomeista tarvitaan<br />
positiivisia tarinoita ja onnistuneiden kokemusten<br />
kertomista!<br />
”Kondomia käyttävä ihminen on vastuuntuntoinen,<br />
ja sekä omasta että kumppanin terveydestä<br />
huolta pitävä henkilö. Olisi hienoa, jos<br />
kondomin käyttö nähtäisiin positiivisena ’statementtinä’,<br />
kuten ekologisuus tai päihteettömyys.”<br />
Nuorilla on helposti tietoa saatavilla internetistä<br />
ja osaavat sitä itse hakea. Parhaiten tieto<br />
ja kokemukset leviävät kuitenkin nuorelta toiselle.<br />
Monilla on huolia kondomien kestävyydestä<br />
sekä siitä, löytyykö itselle oikeanlaista tai<br />
oikeankokoista. Anne Pelanderin mukaan tieto<br />
karttuu ihmettelemällä ja kokeilemalla.<br />
Järkeä tunteiden vä<br />
Markkinoilla säpinää<br />
Kondomimarkkinat ovat kehittyneet viimeisten<br />
vuosikymmenien aikana huikeasti. Myyntiin<br />
on tullut erilaisia malleja eri makuihin: ihonohuita,<br />
juomukkaita, eri kokoisia, makukondomeita<br />
sekä esimerkiksi lisätyllä liukuvoiteella.<br />
Kondomien laatu on myös parantunut viimeisten<br />
vuosikymmenien aikana laatutarkastusten<br />
ja materiaalikehityksen myötä.<br />
Viimeisin uutuus kondomi-innovaatioissa<br />
on Kaliforniassa kehitetty silikoninen ”origamikondomi”,<br />
jonka asettaminen on helpompaa,<br />
sillä se taitellaan origamin tavoin perinteisen<br />
rullaamisen sijaan. Lupauksena on säh-<br />
Kondomit kätevästi läyksen minimointi. netistä Vaikka origamikondomit kotiin kann<br />
ovat askel lähemmäs helpompaa käyttöä, tärkein<br />
tavoite on kuitenkin asenteiden muuttaminen<br />
ja saatavuuden parantaminen.<br />
”Jostain syystä huonot tarinat pääsevät framille.<br />
Positiivisten mielikuvien rakentaminen<br />
on tärkeää!”, Anne Pelander pohtii. Avoimuutta<br />
ja iloista keskustelua tarvitaan aiheeseen, joka<br />
on itsessään tärkeä mutta iloinen.<br />
2<br />
Uutta Suomessa: www.kondomikioski.fi<br />
– nuorten kondomikauppa netissä<br />
Väestöliitto on avannut kondomisivuston, josta löytyy tietoa kondomin käytöstä ja seksuaalisuudesta.<br />
Kondomikioski.fi on suunnattu erityisesti 16 – 25-vuotiaille ja sieltä voi tilata kätevästi ja<br />
edullisesti kondomeja. Sivuilla on viisi YouTube-videota, joiden avulla kondomin käyttö tulee tutuksi.<br />
Mikko Leppilampi ja Heikki Paasonen opastavat videoilla oikeanlaista kondomin käyttöä ja<br />
pohdiskelevat eri kondomimerkkien eroja, huumoria unohtamatta.<br />
Kondomikioski.fi sisältää myös kysymyksiä ja vastauksia, jotka lisäävät nuorten tietoa seksuaalisuudesta.<br />
Tiedon taustalla on Väestöliiton asiantuntemus nuorten seksuaaliterveydestä. Sivuston<br />
avulla Väestöliitto haluaa edistää nuorten seksuaaliterveyttä ja rohkaista heitä vastuuseen sekä itsestä<br />
että kumppanista. Kondomikioskin ilmeen on suunnitellut mainostoimisto Sherpa.<br />
Myös oppilaitokset ja yritykset sekä neuvolat ja lääkäriasemat voivat tilata edullisia kondomeja<br />
ja liukuvoidetta Kondomikioskista. Kondomien myynnistä saadut tuotot käytetään kokonaisuudessaan<br />
suomalaisten nuorten seksuaaliterveyden edistämiseen.<br />
• Katso videot joko www.kondomikioski.fi -sivulta tai lataa YouTubesta.<br />
25<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 25
• Teksti Annaliina Niitamo • KuvaT Väestöliiton kuva-arkisto<br />
Kondomia käytettiin<br />
jo esihistoriallisella ajalla<br />
Ehkäisy on ihmiskunnan historiassa huonosti muistiin<br />
merkitty ja vahvasti taikauskon ja kansantarinoiden<br />
värittämä. Ehkäisy on myös poliittisen ja uskonnollisen<br />
intohimon vainoama historian alue.<br />
Kondomi suojavälineenä on ollut olemassa jo<br />
esihistorialliselta ajalta lähtien, jolloin ensisijainen<br />
pyrkimys on ollut suojautua taudeilta.<br />
Vasta myöhemmin kondomi miellettiin lapsiluvun<br />
rajoittamisen välineeksi.<br />
Ensimmäiset viittaukset kondomeihin löytyvät<br />
jopa 20 000 vuoden takaa lounaisranskalaisesta<br />
luolamaalauksesta, jossa mieshahmolla<br />
on yhdyntätilanteessa jokin suoja peniksensä<br />
ympärillä. Antiikin Kreikan mytologiassakin<br />
esiintyy kondomintapainen suoja Kreetan<br />
kuningas Minoksella, jonka siemennesteessä<br />
väitettiin olevan käärmeitä ja skorpioneja. Tämä<br />
voi olla allegorinen kuvaus tautien ja raskauden<br />
pelkoon.<br />
1600-luvulta löydetyt varhaisimmat säilyneet<br />
kondomit oli valmistettu kasvinosista tai<br />
eläinten puhdistetuista sisäelimistä. Kondomit<br />
eivät pitkään olleet tavallisen kansan ulottuvilla,<br />
vaan he turvautuivat usein magiikkaan ja astrologiaan.<br />
Lääkärit ja oppineet tiesivät ehkäisyn<br />
menetelmistä ja perhesuunnittelu oli täten<br />
vain harvojen oikeus.<br />
1800-luvulta käynnistyi<br />
maailmanvalloitus<br />
Vasta teollistunut aika 1800-luvun lopulla toi<br />
mukanaan riittävän materiaalisen ja teknisen<br />
osaamisen, jonka myötä kondomin maailmanvalloitus<br />
ja massatuotanto pääsivät käynnistymään.<br />
Euroopan väkiluvun kasvaessa räjähdysmäisesti,<br />
valtion taholta alettiin kannustamaan<br />
perhesuunnitteluun.<br />
Teollistuneesta ajasta näihin päiviin asti on<br />
kondomiteollisuudessa pyritty kestävyyteen ja<br />
käyttömukavuuteen. Ensimmäinen lateksikondomi<br />
patentoitiin Berliinissä vuonna 1916 ja ensimmäinen<br />
liukastettu kondomi tuli markkinoille<br />
Durexilta vuonna 1957.<br />
Väestöliitto ajoi laadun<br />
pakollista tarkistusta<br />
Suomessa alettiin valmistaa kondomeja vuonna<br />
1937, jolloin niiden saatavuus parani huomattavasti.<br />
Maaseudulla oli luonnollisesti kondomeja<br />
huonommin saatavilla. Kondomien laatu<br />
oli koko 1950-, 60- ja 70-lukujen ajan vaihtele-<br />
4 1970-luvulla Väestöliiton kondomivalistus<br />
näkyi myös kadulla.<br />
va. Väestöliitto oli asiassa aktiivinen ja sai 1973<br />
aikaan sosiaalipoliittisen aloitteen kondomien<br />
laadun pakollisesta tarkastamisesta.<br />
Merkkejä tuli markkinoille jatkuvasti lisää ja<br />
80-lukua kutsutaankin kondomin villiksi vuosikymmeneksi.<br />
Sukupuolitautitartuntojen lisääntyessä<br />
ja uuden pelottavan HI-viruksen takia<br />
kondomien laatua tarkkailtiin entistä tarkemmin<br />
ja kondomimarkkinoita kohtasi varsinainen<br />
buumi.<br />
Kondomin alkuajoista on tultu pitkä matka<br />
tähän päivään, jolloin korostetaan nautintoa<br />
ja yksilöllistä valintaa. Hyvä on kuitenkin pitää<br />
mielessä, että näin ei ole vielä suurimmassa<br />
osassa maailmaa, vaan meillä Euroopassa on<br />
päästy viime vuosikymmenten aikana osaksi<br />
harvinaista nautintoa: valintaa.<br />
Lähde: Samuli Koiso-Kanttila ja Miguel Reyes.<br />
Kondomin historia Suomessa. Väestöliiton seksuaalineuvojakoulutuksen<br />
kehittämistyö 2011.<br />
3 1950-luvulla Väestöliitto pelkäsi aluksi,<br />
että ravintoloiden kondomiautomaatit<br />
lisäisivät tilapäisiä sukupuolisuhteita<br />
– mutta tuli myöhemmin<br />
toisiin ajatuksiin.<br />
Tervetuloa<br />
Väestöliiton kirjastoon!<br />
Kirjasto on avoinna kaikille ja sieltä löytyy monipuolinen<br />
valikoima aineistoa seksuaalisuudesta, perheistä<br />
ja väestöstä. Käytössäsi on myös työpiste ja tietokone.<br />
26<br />
Avoinna ma – to klo 9 – 15.30 tai sopimuksen mukaan.<br />
Kalevankatu 16 B (sisäpiha), 00100 Helsinki<br />
Puh. 09 2280 5126<br />
tiina.helamaa@vaestoliitto.fi<br />
www.vaestoliitto.fi/tieto_ja_tutkimus/kirjasto
“Meillä lapsen saamiseen ei riittänyt pelkkä usko,<br />
ei edes toivo eikä rakkaus,<br />
vaan tarvitsimme<br />
Väestöliiton apua.<br />
“Meillä<br />
Kiitos hedelmöityshoitojen,<br />
lapsen saamiseen ei riittänyt pelkkä usko,<br />
ei edes toivo<br />
nyt<br />
eikä rakkaus,<br />
vaan<br />
meillä<br />
tarvitsimme<br />
asuu Onni.”<br />
Väestöliiton apua.<br />
Kiitos hedelmöityshoitojen,<br />
nyt<br />
meillä asuu Onni.”<br />
Väestöliiton klinikat Oy<br />
on arvostettu ja Suomen<br />
suurin lapsettomuushoitoihin<br />
erikoistunut yritys.<br />
Väestöliiton Yksilölliset palvelut klinikat ovat Oy<br />
on kohtuuhintaisia arvostettu ja ja Suomen<br />
suurin kaikille lapsettomuushoitoihin<br />
erikoistunut yritys.<br />
avoimia.<br />
Yksilölliset palvelut ovat<br />
kohtuuhintaisia ja<br />
kaikille avoimia.<br />
HELSINKI: Fredrikinkatu 47, puh. 09 616 221<br />
OULU: Kiviharjuntie 11, puh. 08 535 9600<br />
TURKU: Joukahaisenkatu 1, 6 krs, puh. 02 212 0800<br />
HELSINKI: Fredrikinkatu 47, puh. 09 616 221<br />
OULU: Kiviharjuntie 11, puh. 08 535 9600<br />
TURKU: Joukahaisenkatu 1, 6 krs, puh. 02 212 0800<br />
27<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 27
Ajankohtaista<br />
Isyysvapaa pitenee<br />
Isyysvapaan ajalta maksettavaan isyysrahaan on tullut muutoksia<br />
tämän vuoden alusta. Mikä muuttuu isyysvapaassa?<br />
• Isyysrahaa maksetaan aiempaa pidempään. Isä saa isyysrahaa enimmillään<br />
54 arkipäivää. Isyysrahapäivät eivät enää vähennä vanhempainrahapäiviä<br />
kuten isäkuukaudessa.<br />
• Isäkuukausi jää pois.<br />
• Isyysvapaan voi pitää aiempaa joustavammin. Aikaisemmin 1 – 18 arkipäivää<br />
piti pitää ennen vanhempainrahakauden loppumista. Nyt koko<br />
vapaan voi halutessaan pitää kerralla vanhempainrahakauden jälkeen.<br />
• Isyysvapaan voi pitää aiempaa myöhemmin. Vapaan pitää olla pidettynä<br />
ennen kuin lapsi täyttää kaksi vuotta tai ennen kuin adoptiolapsen hoitoon<br />
ottamisesta on kulunut kaksi vuotta.<br />
• Isä ei menetä vapaita, vaikka perheeseen syntyy tai adoptoidaan uusi<br />
lapsi. Aikaisemmin isäkuukauden menetti, jos vanhempainpäiväraha alkoi<br />
uudesta lapsesta ennen vapaan pitämistä.<br />
• Isyysrahan hakuaika pitenee. Isyysrahaa haetaan viimeistään kahden<br />
kuukauden kuluessa siitä, kun lapsi on täyttänyt kaksi vuotta tai adoptiolapsen<br />
hoitoonottopäivästä on kulunut kaksi vuotta.<br />
• Lapsi voi olla päivähoidossa ennen isyysvapaata. Aikaisemmin isäkuukauden<br />
siirtäminen edellytti, että lapsi oli tätä ennen kotihoidossa.<br />
KUVA Foto -Kare<br />
• Perhe voi saada kotihoidon tukea ja isyysrahaa samaan aikaan. Kotihoidon<br />
tuen hoitoraha ja äitiys- ja vanhempainrahakauden jälkeen maksettava<br />
isyysraha kuitenkin sovitetaan yhteen. Perhe voi saada hoitorahaa, jos<br />
se ylittää isyysrahan määrän. Isyysrahaa, jota isä saa äitiys- tai vanhempainrahakaudella,<br />
ei soviteta yhteen hoitorahan kanssa. – Lähde: Kela<br />
Huomio työn ja perhe-elämän yhteensovittamiseen<br />
EU:n perhejärjestöjen liitto, CO-<br />
FACE (the Confederation of<br />
Family Organisations in the European<br />
Union) on ehdottanut<br />
Euroopan teemavuodeksi 2014<br />
Työn ja perhe-elämän yhteensovittamista.<br />
Liitto haluaa kiinnittää<br />
huomiota siihen, että työn<br />
ja perhe-elämän yhteensovittamisen<br />
mahdollistavat käytännöt<br />
ovat win – win-tilanne niin EUkansalaisille<br />
kuin Euroopan unionille<br />
kokonaisuudessaan. Sijoittamalla<br />
keinoihin, jotka mahdollistavat<br />
paremman työ- ja muun<br />
elämän tasapainon, on suora vaikutus<br />
ihmisten hyvinvointiin, työpaikkojen<br />
syntymiseen, köyhyyden<br />
ehkäisemiseen ja sosiaaliseen<br />
syrjäytymiseen. COFACEn vetoomuksen<br />
on allekirjoittanut 388<br />
meppiä, eli enemmistö Euroopan<br />
parlamentin jäsenistä. Tämä<br />
osoittaa, että myös parlamentti<br />
pitää teemaa tärkeänä.<br />
• Lue lisää www.coface-eu.org<br />
Väestöliiton perinnöllisyysklinikka<br />
on nyt osa Norio-keskusta<br />
Väestöliiton perinnöllisyysklinikka, Rinnekoti-Säätiön<br />
Lasten kuntoutuskoti ja Genetiikan<br />
palveluyksikkö yhdistyivät tämän vuoden<br />
alusta. Ne muodostavat nyt Rinnekoti -Säätiöön<br />
uuden yksikön, Norio-keskuksen. Toiminta<br />
jatkuu ennallaan. Norio-keskuksen tilat sijaitsevat<br />
genetiikan yksikköä lukuun ottamatta<br />
Helsingin Pitäjänmäellä. Nimensä keskukselle<br />
antanut professori Reijo Norio on työskennellyt<br />
sekä Rinnekoti-Säätiössä että Väestöliitossa.<br />
Reijo Norio perusti Väestöliittoon Suomen ensimmäisen<br />
perinnöllisyysklinikan vuonna 1971.<br />
Norio-keskus tarjoaa palveluita, jotka liittyvät<br />
harvinaisiin, usein perinnöllisiin ja kehitysvammaisuutta<br />
aiheuttaviin sairauksiin,<br />
vammoihin ja oireyhtymiin. Se tekee myös<br />
harvinaissairauksiin liittyvää tutkimusta ja<br />
edustaa Suomea Orphanetissa, harvinaissairauksien<br />
ja lääkkeiden verkkopalvelussa.<br />
• Yhteystiedot: Norio-keskus /<br />
Perinnöllisyysklinikka, Kornetintie 8,<br />
00380 Helsinki. Puh. 09 855 1130.<br />
Sähköposti etunimi.sukunimi(at)rinnekoti.fi.<br />
28 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
28
Ajankohtaista<br />
Väestöliiton Kotisisar Oy:n toiminta laajentuu<br />
Mannerheimin Lastensuojeluliiton<br />
lasten ja nuorten kuntoutussäätiön<br />
Uudenmaan perhepalvelut<br />
ovat siirtyneet tämän<br />
vuoden alusta Väestöliiton Kotisisar<br />
Oy:lle. Näin Kotisisar Oy:n palvelutarjonta<br />
laajentuu ja samalla<br />
saadaan lisää osaamista mm.<br />
vammaispalvelun omaishoidon<br />
lomituksiin.<br />
Väestöliiton Kotisisar Oy toimii<br />
pääkaupunkiseudulla ja sen<br />
kohderyhmänä ovat lapsiperheet.<br />
Perheissä työskentelevät työntekijät<br />
ovat sosiaali- tai terveysalan<br />
ammattilaisia. Kotisisarien erityisosaamista<br />
on lasten iän huomioon<br />
ottava hoito ja perhearjen<br />
pyörittäminen.<br />
Pääkaupunkiseudun kunnat<br />
ostavat ostopalveluina asiakasperheilleen<br />
kotipalvelua ja perhetyötä.<br />
Espoossa ja Helsingissä<br />
perheillä on myös mahdollisuus<br />
ostaa palveluja palveluseteleillä.<br />
Myös alueen yritykset voivat olla<br />
asiakkaina. Niiden työntekijät voivat<br />
tilata hoitajan kotiin, kun lapsi<br />
on sairaana. Kotisisarpalvelu on<br />
tarkoitettu kaikille lapsiperheille.<br />
Palvelusta voi tehdä verotuksessa<br />
tietyin ehdoin (www.vero.fi) kotitalousvähennyksen.<br />
• Lisätietoja palvelusta<br />
www.kotisisar.fi<br />
Eroavuxi auttaa eroavia vanhempia kuulemaan lapsen tarpeita<br />
Vanhempien ero koskettaa<br />
Eroavuxi-mallissa vanhemmille<br />
ja lapsille on omat työnteki-<br />
Suomessa noin 30 000 lasta<br />
vuosittain. Nämä tilastotiedot jänsä. Vanhempien työntekijä tapaa<br />
usko, vanhempia yhdessä tai erik-<br />
“Meillä ovat lapsen näyttäytyneet saamiseen myös ei riittänyt Väestö-pelkkliiton toivo Perheverkon eikä rakkaus, toiminnassa. seen heidän toiveidensa mukaan<br />
ei edes<br />
vaan tarvitsimme Perheverkko on vastannut tilanteeseen<br />
kehittämällä uuden-<br />
Väestöliiton apua.<br />
Kiitos hedelmöityshoitojenlaista<br />
nyt palvelumallia eroperheille.<br />
asuu Oppia Onni.” on haettu belgialaises-<br />
meillä<br />
ta Erokoulu-mallista. Perheverkon<br />
oman Eroavuxi-mallin tavoitteena<br />
on auttaa vanhempia kuulemaan<br />
paremmin lapsen tarpeita<br />
ja tukea vanhempia mahdollisimman<br />
hyvään vuorovaikutukseen<br />
vanhemmuutta koskevissa<br />
kysymyksissä. Käynnit ovat perheille<br />
vapaaehtoisia ja maksuttomia.<br />
Käynnit eivät ole terapiaa,<br />
eikä niiden pohjalta kirjoiteta lausuntoja.<br />
Väestöliiton klinikat Oy<br />
on arvostettu ja Suomen<br />
suurin lapsettomuushoitoihin<br />
erikoistunut yritys.<br />
Yksilölliset palvelut ovat<br />
kohtuuhintaisia ja<br />
kaikille avoimia.<br />
KUVA Rhinoceros O y<br />
niillä kerroilla kun lasten työntekijä<br />
tapaa lasta. Myös vanhempien<br />
lähiverkostoa, kuten lasten isovanhempia<br />
on mahdollista tavata.<br />
Lapsen tapaamisessa psykologi<br />
koettaa vuorovaikutuksen, leikin<br />
ja keskustelun kautta tavoittaa<br />
lapsen huolia, murheita ja pohdintoja,<br />
jotka liittyvät vanhempien<br />
eroon. Psykologi tapaa perheen<br />
lapsia 1 – 3 kertaa omilla tapaamiskäynneillä,<br />
joissa lapsi on ilman<br />
sisaruksiaan ja vanhempiaan.<br />
Lasten tulee olla sen ikäisiä, että<br />
he pystyvät sanalliseen viestintään.<br />
Työntekijän tarkoituksena on<br />
käyntien kautta tuoda lasten ääni<br />
kuuluville vanhemmille.<br />
Eroavuxi-palveluun voivat<br />
hakeutua kaikki lapsiperheet.<br />
• Lisää tietoa saa Väestöliiton<br />
nettisivuilta www.vaestoliitto.<br />
fi/vanhemmuus/eroavuxi/,<br />
Perheverkon työntekijöiltä tai<br />
ajanvarauksesta.<br />
HELSINKI: Fredrikinkatu 47, puh. 09 616 221<br />
OULU: Kiviharjuntie 11, puh. 08 535 9600<br />
TURKU: Joukahaisenkatu 1, 6 krs, puh. 02 212 0800<br />
Ilmoita Pari&Perhe-lehdessä<br />
Ilmoittaminen Pari&Perhe-lehdessä kannattaa. Tavoitat lehden<br />
kautta laajan joukon sosiaali- ja terveysalan ammattilaisia.<br />
Katso mediakortti www.vaestoliitto.fi/media/pari_perhe-lehti<br />
Pari&Perhe-lehden lukijakyselyn arvonta<br />
Pari&Perhe-lehti selvitti viime syksynä, mitä mieltä lukijat<br />
ovat lehdestä. Vastanneiden kesken arvottiin viisi Väestöliiton<br />
I Love Leikki -eroottista korttipeliä. Onnetar suosi seuraavia<br />
kyselyyn vastanneita:<br />
• Maarit Ainas, Kotka<br />
• Laura Korkmaz, Rauma<br />
• Jutta Ordning, Helsinki<br />
• Mika Pullinen, Lappeenranta<br />
• Salme Vaarala, Posio<br />
29<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 29
Uutuudet<br />
Ammattikasvattajan kielletyt ja vaikeat tunteet<br />
Ammattikasvattajan kielletyt tunteet -kirja<br />
päättää Väestöliiton Perheverkon kiellettyjä<br />
ja vaikeita tunteita tutkivan kirjasarjan.<br />
Aiemmin ovat ilmestyneet 2008 Äidin kielletyt<br />
tunteet ja 2010 Isyyden kielletyt tunteet.<br />
Ammattikasvattajan kielletyt tunteet -kirjassa<br />
perehdytään varhaiskasvatuksen työntekijöiden<br />
kokemuksiin työstään. Kasvattajat<br />
eivät aina koe työtehtäväänsä vain ihanaksi tai<br />
jokaista lasta herttaiseksi nöpönenäksi, vaan<br />
työssä koetaan myös monenlaisia hankaluuksia<br />
ja niiden aiheuttamia kielteisiä tunteita.<br />
Tarjotaanko ryhmävarhaiskasvatuksessa<br />
nykyisellään paras mahdollinen hoiva,<br />
tuki ja apu jokaiselle lapselle? Laadukkaan<br />
varhaiskasvatuksen tarjoaminen ei kuitenkaan<br />
ole mahdoton tehtävä; siihen tarvitaan<br />
vain riittävästi tietoa ja tahtoa erityisesti<br />
päättäjiltä. Tämän kirjan perusteella<br />
ammattikasvattaja haluaa ja kykenee tekemään<br />
työnsä hyvin, kun siihen annetaan<br />
mahdollisuus.<br />
Minna Oulasmaa ja Riikka Riihonen (toim.).<br />
Ammattikasvattajan kielletyt tunteet.<br />
Väestöliitto <strong>2013</strong>.<br />
Tilaukset www.vaestoliitto.fi/nettikauppa.<br />
Hinta 25 euroa + toimituskulut.<br />
Sitähän sä kysyit – suoria vastauksia seksuaalisuudesta<br />
Erityisesti pojat penäävät enemmän elämyksellistä<br />
otetta koulun seksuaaliopetukseen.<br />
Myös opettajat ovat kaivanneet<br />
monipuolista aineistoa opetuksen tueksi.<br />
Väestöliiton seksuaalikasvatuksen tietopeli<br />
Sitähän sä kysyit vastaa näihin tarpeisiin.<br />
Peli perustuu Väestöliiton seksuaaliterveysklinikan<br />
monivuotiseen kokemukseen<br />
nuorten seksuaalikasvatuksesta sekä<br />
siitä tehtyyn tutkimukseen. Pelissä<br />
vastataan juuri niihin kysymyksiin, joita<br />
nuoret itse pohtivat ja ovat esittäneet<br />
Väestöliiton puhelin- ja internetpalveluissa.<br />
Siinä kerrotaan asioista suoraan,<br />
niiden oikeilla nimillä. Sitähän sä kysyit -pelissä<br />
on myös otettu huomioon nuoren seksuaalisen<br />
kehityksen eri tasot. Peli on suunnattu<br />
yläkouluikäisille ja se toimii hyvin koulujen,<br />
nuorisotyön ja kotien seksuaalikasvatuksen<br />
tukena.<br />
Sitähän sä kysyit. Vastauksia kysymyksiin, joita<br />
et ole kehdannut kysyä. Seksuaalikasvatuspeli<br />
yläkouluikäisille. Väestöliitto <strong>2013</strong>.<br />
Tilaukset www.vaestoliitto.fi/nettikauppa.<br />
Hinta 38 euroa + toimituskulut.<br />
Väestöntutkimuksen vuosikirja 2012<br />
Väestöntutkimuksen Vuosikirja – Finnish<br />
Yearbook of Population Research, jota on<br />
julkaistu vuodesta 1946, tarkastelee maailmanlaajuisia<br />
väestökysymyksiä sekä ajankohtaisia<br />
aiheita väestöstä Suomessa, muissa<br />
Pohjoismaissa, Baltian maissa ja muualla<br />
Euroopassa.<br />
Tällä kertaa vuosikirjassa tarkastellaan<br />
mm. unkarilaisia Suomessa ja Ruotsissa,<br />
maahanmuuttajalasten erilaisuuden taakkaa,<br />
ikääntymistä ja taloudellista suorituskykyä,<br />
aborttitoiveita ja abortintorjuntaa 1950 – 1960<br />
luvuilla.<br />
Vuosikirjassa julkaistaan säännöllisin väliajoin<br />
myös uusimpia, Suomea koskevia<br />
väestötilastoja sekä suomalaisen väestöntutkimuksen<br />
bibliografia.<br />
Finnish Yearbook of Population Research<br />
XLVII 2012. Julkaisijat: Väestöliitto,<br />
Väestöntutkimuslaitos, Suomen Väestötieteen<br />
Yhdistys ja Siirtolaisuusinstituutti <strong>2013</strong>.<br />
Tilaukset www.vaestoliitto.fi/nettikauppa.<br />
Hinta 25 euroa + toimituskulut.<br />
tutustu<br />
&tilaa<br />
vanhemmuus, tutkimukset,<br />
seksuaalikasvatus, parisuhde,<br />
nuoret, kehitysyhteistyö,<br />
lapsettomuus, monikulttuurisuus,<br />
aikuisten seksuaalisuus,<br />
perinnöllisyys, perhe<br />
vaestoliitto.fi/nettikauppa<br />
30 • Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong><br />
30
Venäläisten vaimomuuttajien perhehoiva rajan taakse<br />
Pirjo Pölläsen väitöskirjassa Hoivan rajat –<br />
venäläiset maahanmuuttajanaiset ja ylirajainen<br />
perhehoiva tarkastellaan venäläisten<br />
vaimomuuttajien hoiva-arkea kahta puolta<br />
rajaa, Pohjois-Karjalassa ja Karjalan tasavallassa.<br />
Tutkimus perustuu 16:n Venäjältä Suomeen<br />
muuttaneen maahanmuuttajanaisen<br />
haastatteluun.<br />
Keskeinen ylirajaisen hoivan muoto<br />
on taloudellisen avun antaminen Venäjällä<br />
asuville sukulaisille. Monet Suomessa<br />
asuvat venäläisnaiset myös järjestävät<br />
ja organisoivat Venäjällä asuvien sukulaistensa<br />
hoivaa Suomesta. Tulosten perusteella<br />
venäläiset maahanmuuttajanaiset ovat<br />
tyytyväisiä Suomessa asumiseen ja suomalaiseen<br />
puolisoon. Hoivavastuun näkökulmasta<br />
tyytymättömyyttä aiheuttaa isovanhempien<br />
vähäisempi läsnäolo naisten<br />
elämässä kuin mihin he ovat Venäjällä tottuneet.<br />
Pirjo Pöllänen. HOIVAN RAJAT – venäläiset<br />
maahanmuuttajanaiset ja ylirajainen<br />
perhehoiva. Väestöntutkimuslaitoksen<br />
julkaisusarja D 57/<strong>2013</strong>.<br />
Tilaukset www.vaestoliitto.fi/nettikauppa.<br />
Hinta 27 euroa + toimituskulut.<br />
Uutuudet<br />
Sata kysymystä parisuhteesta –<br />
rohkaisua ja keinoja parisuhteen vaalimiseen<br />
S<br />
• Koukussa netin keskustelupalstoihin ja seksisivuihin<br />
• En pääse yli vaimoni syrjähypystä<br />
• Mieheni ei tiedä, sitoutuako vai ei perheeseen<br />
• Haluttomuus vetää molempien mielen mustaksi<br />
• Miten saisin mieheni puhumaan?<br />
• Riitelemme maailman huonoimmalla tavalla<br />
• En pysty kertomaan, että haluan erota<br />
V<br />
äestöliiton Parisuhdekeskuksen internetsivustolla on Kysy asiantuntijalta -palsta,<br />
jolla parisuhteensa kanssa kamppaileva saa neuvoja ja tukea pulmiinsa. Palvelussa<br />
Väestöliiton parisuhdeasiantuntijat, psykologit ja pari- ja perheterapeutit, antavat tietoa<br />
Väestöliitolta on tulossa maaliskuussa uusi<br />
parisuhdeopas. Ritva Åbergin toimittamaan<br />
Sata kysymystä parisuhteesta -kirjaan<br />
on koottu Väestöliiton parisuhdekeskuksen internetsivuston<br />
asiantuntijapalstan kysymyksiä<br />
ja vastauksia viiden viime vuoden ajalta.<br />
Palvelussa Väestöliiton parisuhdeasiantuntijat,<br />
psykologit ja pari- ja perheterapeutit, antavat<br />
tietoa ja miettivät keinoja, joilla parisuhteensa<br />
kanssa kamppaileva pääsee eteenpäin. Kysymyksiä<br />
ovat lähettäneet niin sinkut, varatut<br />
kuin eronneetkin, eri-ikäiset naiset ja miehet,<br />
Suomesta sekä ulkomailta. Viime vuosina<br />
kysymykset ovat koskeneet paljolti parisuhteen<br />
kommunikaatiota, parisuhdekulttuuria<br />
ja seksiä. On kysytty, mitä tehdä, kun unelmat<br />
eivät toteudukaan parisuhteessa. Myös erilaiset<br />
riippuvuudet huolestuttavat.<br />
Sata kysymystä parisuhteesta -kirjan tarkoitus<br />
on rohkaista ja auttaa lukijaa löytämään<br />
keinoja parisuhteensa vaalimiseen. Siitä<br />
hyötyvät myös parien kanssa työskentelevät<br />
psyko- ja pariterapeutit.<br />
ja miettivät keinoja, joilla kysyjä pääsee eteenpäin. He tuovat tilanteeseen oman näkökulmansa,<br />
mutta viimeinen sana elämästään on kysyjällä. Asiantuntijat vinkkaavat tahoja,<br />
joista kysyjä voi tarvittaessa itse etsiä lisää apua. Kysymyksiä ovat lähettäneet niin sinkut,<br />
varatut kuin eronneetkin, eri-ikäiset naiset ja miehet, Suomesta sekä ulkomailta.<br />
ata kysymystä parisuhteesta -kirjaan on koottu asiantuntijapalstan kysymyksiä ja vastauksia<br />
vuosilta 2008 – 2012. Kysymykset on ryhmitelty keskeisimpien huolenaiheiden<br />
mukaan. Viime vuosina kysymykset ovat koskeneet paljolti parisuhteen kommunikaatiota,<br />
parisuhdekulttuuria ja seksiä. On kysytty, mitä tehdä, kun unelmat eivät toteudukaan<br />
parisuhteessa. Myös erilaiset riippuvuudet huolestuttavat.<br />
Kuten elämä koostuu vaiheista ja muutoksista, niin parisuhteellakin on niitä edessään.<br />
Muutos voi olla myös parempaan päin. Tieto ja neuvonta auttavat pareja ja yksilöitä<br />
ratkaisemaan ongelmiaan sekä näkemään pulmat uudella tavalla.<br />
Kirjan tarkoitus on rohkaista ja auttaa lukijaa löytämään keinoja parisuhteensa vaalimiseen.<br />
Kirjasta hyötyvät myös parien kanssa työskentelevät psyko- ja pariterapeutit.<br />
Väestöliitto<br />
Parisuhdekeskus<br />
Kalevankatu 16 A, PL 849<br />
00101 Helsinki<br />
www.vaestoliitto.fi<br />
ISBN 978-952-226-114-4<br />
Helsinki 2012<br />
Ritva Åberg (toim.). Sata kysymystä parisuhteesta.<br />
Väestöliiton parisuhdekeskus <strong>2013</strong>.<br />
Tilaukset 19.3. alkaen www.vaestoliitto.fi/<br />
nettikauppa. Hinta 25 euroa + toimituskulut.<br />
Sata kysymystä parisuhteesta – Parisuhdekeskus<br />
Sata kysymystä<br />
parisuhteesta<br />
Toim. Ritva Åberg – Parisuhdekeskus<br />
Uutuudet – tulossa!<br />
Tilaa Pari&Perhe-lehti<br />
Pari&Perhe ilmestyy 4 kertaa vuodessa. Tilaan Pari&Perhe-lehden alkaen ___/___ <strong>2013</strong><br />
Kestotilaus, laskutusjakso 12 kk 30 € Määräaikaistilaus (12 kk) 33 €<br />
Itselleni Lahjaksi Irtisanon tilaukseni päättymään maksetun jakson loppuun.<br />
Tilauksen maksaja / Vanha osoite<br />
Lahjatilauksen saaja / Uusi osoite ___/___ <strong>2013</strong> alkaen<br />
Vastaanottaja<br />
maksaa<br />
postimaksun<br />
Väestöliitto ry<br />
Tunnus 5005241<br />
00003 Vastauslähetys<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Sukunimi Etunimi Sukunimi Etunimi<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Jakeluosoite<br />
Jakeluosoite<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Postinumero Postitoimipaikka Postinumero Postitoimipaikka<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Puhelin<br />
Päiväys ja allekirjoitus<br />
31<br />
Käytä palvelukorttia, kun<br />
tilaat lehden<br />
ilmoitat osoitteen- tai nimenmuutoksen<br />
• peruutat tilauksesi<br />
Pari&Perhe • 1 • <strong>2013</strong> • 31
32<br />
Tilaa kondomit<br />
opetuskäyttöön laskulla:<br />
tilaukset@vaestoliitto.fi<br />
Järkeä tunteiden väliin.<br />
Kondomit kätevästi netistä kotiin kannettuna.<br />
Järkeä tunteiden väliin.<br />
Kondomit kätevästi netistä kotiin kannettuna.