HUMANUM - Helda
HUMANUM - Helda
HUMANUM - Helda
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
59<br />
Sen [pragmatismin] mukaan kysytään tosi uskontoa etsittäessä yksinkertaisesti, kuinka uskonto<br />
kokonaisuudessaan ”toimii”, mitä käytännöllisiä seurauksia sillä on, mikä on sen tosiasiallinen arvo<br />
henkilökohtaiselle elämänmuodolle ja sosiaaliselle yhteiselämälle – historiassa, tässä ja nyt. 196<br />
Kriteeri, joka maailmaneetos-projektissa testaa toimivuuden, on maailmanrauha ja<br />
selviytyminen. Näin muodostuu ”Ekumeeninen teologia rauhaa varten [...]”, jossa ”[...] ei<br />
tarvita niinkään paljon peiliä, joka peilaa kaiken, vaan enemmänkin polttolasia, jonka avulla<br />
nähdään keskittyneesti.” 197<br />
Toisin sanoen uskontojen tulee tavoitella kaikkea sitä, mikä<br />
edistää elämää maapallolla sekä maailmanrauhaa. Tämän pohjalta maailmaneetos-projektin<br />
kaikki muut päätelmät näyttävät nousevan ja tämän ympärille kaikki keskittyy.<br />
Maailmaneetos-projekti näyttää olevan mutatis mutandis analogisessa suhteessa<br />
reaalipolitiikkaan, joka menee eettisten arvojen sivuuttamisessa Deweyn pragmatismia vielä<br />
paljon pidemmälle. Seuraavassa Küngin oma kuvaus Henry Kissingerin klassisesta<br />
reaalipoliittisesta mallista.<br />
Eivät rauha ja oikeudenmukaisuus voi olla ulkopolitiikan lopullinen päämäärä. Valtiomiesten tulee<br />
diplomatian avulla pyrkiä vain vakauteen ja turvallisuuteen vallan tasapainon kautta, jotta joka<br />
tapauksessa tragiikan värittämä maailma voisi stabiilin voimatasapainon aikaansaamisen kautta tulla<br />
johdetuksi hieman stabiilimmaksi ja turvallisemmaksi ja siten epäsuorasti myös lähemmäksi rauhaa:<br />
kriisejä rajoittaen ja, mikäli mahdollista, sotia välttäen, hitaasti askel askeleelta ”asteittain” kohti<br />
rauhaa. 198<br />
Edellä käsitellyt maailmaneetos-projektille ominaiset piirteet viittaavat selvästi tällaiseen<br />
malliin. Rauha, yhteiskuntajärjestyksen ensisijaisuus suhteessa moraaliin ja<br />
196<br />
197<br />
198<br />
absoluteness transcends it – otherwise neither liberating praxis nor creative reflection would be possible.”<br />
Vrt. DiNoia 1990, 121, 122; Newbigin 1990, 143–146. Deweyn metodista ks. tarkemmin Campbell 1995,<br />
193–200.<br />
ThA, 276: ”Danach wird im Blick auf die wahre Religion einfachhin gefragt, wie eine Religion im Ganzen<br />
’wirkt’, welche praktische Folgen sie hat, welches ihr tatsächlicher Wert für die persönliche<br />
Lebensgestaltung und das soziale Zusammenleben ist – in der Geschichte, hier und heute.” (Kursivointi<br />
minun.)<br />
PWE, 162: ”Eine ökumenische Theologie für den Frieden […] Oft ist dabei weniger ein Spiegel vonnöten,<br />
der alles spiegelt, als vielmehr das Brennglas, das konzentriert sehen lässt.”<br />
WWW, 21: ”Nicht Frieden und Gerechtigkeit können Hauptziel der Aussenpolitik sein. Nur Stabilität und<br />
Sicherheit durch Mächtegleichgewicht sollen Staatsmänner mit Hilfe der Diplomatie anstreben wollen,<br />
damit die ohnehin durch Tragik gezeichnete Welt durch die Errichtung eines stabilen Kräftegleichgewichts<br />
etwas stabiler und sicherer und so indirekt dem Frieden näher geführt werde: unter Begrenzung der Krisen<br />
und möglichst unter Vermeidung von Kriegen langsam, Schritt um Schritt, den Frieden ’stückweise’ ”<br />
(Kursivointi minun.) Vrt. Campbell 1995, 45–53.