HUMANUM - Helda
HUMANUM - Helda
HUMANUM - Helda
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
45<br />
se, että ainoastaan uskonto kykenee motivoimaan moraalin toteuttamisen, on Küngille merkki<br />
siitä, että se kykenee ainoana myös perustelemaan, miksi jokin on tai ei ole moraalista. Mutta<br />
kuten juuri huomattiin, Kant tekee selvän eron näiden kahden välillä. Siitä, että tietää, mikä on<br />
oikein, ei loogisesti seuraa motivaatio ja halu tämän toteuttamiseen. Edellä esitetty Freudin<br />
kysymys ei siten myöskään koske sitä, miten perustella moraalisesti oikea käyttäytyminen.<br />
Kuten todettiin, Küngin käsityksen mukaan esimerkki osoittaa, kuinka mahdotonta moraalia<br />
on perustella järjen avulla. Tosiasiassa esimerkki osoittaa vain sen, kuinka vaikeaa sitä on<br />
motivoida järjen avulla. Vain siten on tulkittava se, että Freudin kysymys ei ole miksi<br />
rehellisyys, altruismi ym. on oikein; varsinainen kysymys kuuluu: miksi minun pitäisi toimia<br />
oikein. Huomataan jälleen, että Kant ja Küng ovat yhtä mieltä siitä, mikä on varsinainen<br />
ongelma, mutta tulkitsevat ongelmaa eri tavalla. Jos moraalin perustelemisen ja motivoinnin<br />
käsitteet asettuisivat Küngin argumentaatiossa Kantille oikeutta tekevään järjestykseen,<br />
erimielisyyttä ei olisi. 146<br />
Siitä, että on universaalit perusteet sille, mikä on oikein ja moraalista, ei siis vielä Kantin<br />
mallissa seuraa itse moraalinen toiminta. Küngin edellisissä kappaleissa esitetty päättely<br />
kulkee juuri toisin päin. Vaikka ihminen kykeneekin suhteellisen universaalisti toimimaan<br />
moraalisesti, hänellä ei välttämättä ole perusteita tälle moraaliselle toiminnalleen. Tästä<br />
voidaan edelleen tehdä eräs merkittävä lisähuomio. Kant näyttää ottavan vakavammin ihmisen<br />
pahuuden ongelman kuin Küng. Kant menee heteronomian analyysissään jopa vielä<br />
146<br />
Tämän tutkimuksen puitteissa ei ole mahdollista eikä tarpeellistakaan syventyä siihen, kuinka paljon Küngin<br />
väärinkäsitys Kantin suhteen johtuu hänen roomalaiskatolisesta taustastaan. Aristotelis-tomistisessa<br />
traditiossa moraalin perusteleminen ja motivoiminen kytkeytyvät eri tavalla yhteen kuin modernissa<br />
länsimaisessa moraalifilosofiassa. (Stocker 1997.) Tomistisesta etiikasta ks. tarkemmin esim. MacIntyre<br />
1981, 146–180; 1988, 182–208. Vrt. MacIntyre 1967, 190–198. Alustavasti voidaan sanoa, että Küngin<br />
katolisuus ei ainakaan kattavasti selitä väärinkäsitystä. Näin on kahdestakin syystä. Ensinnäkin Küngin<br />
moraaliajattelussa on jo aiemmin todettu olevan enemmän modernin etiikan kuin aristotelisen etiikan<br />
piirteitä. Toiseksi myös roomalaiskatoliseen oppiin kuuluu tietyssä mielessä hyvinkin selvä erottelu moraalin<br />
perustelemisen ja motivoimisen välillä. (Catechism of the Catholic Church, 426–431.)