HUMANUM - Helda
HUMANUM - Helda
HUMANUM - Helda
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
40<br />
Tässä kohtaa on hyvä huomata, missä suhteessa Küng siis tulkitsee Kantia väärin, missä<br />
oikein. Küng on<br />
oikeassa siinä, että Kant todellakin perustelee moraalin nojautuen<br />
autonomiseen järkeen. Vaikka tässä luvussa on tarkoitus osoittaa Küngin Kant-tulkinnan<br />
virheellisyys koskien moraalista autonomiaa, tällä ei kielletä sitä, että Kant todella – kuten<br />
Küng asian ymmärtää – perustelee moraalin autonomisesti suhteessa kaikkiin ihmisen<br />
ulkopuolella oleviin tekijöihin tai olioihin, myös suhteessa uskontoon tai Jumalaan. 126 Samalla<br />
voidaan kuitenkin kysyä, miten Küngin eksistentialistinen perusluottamuksen käsite eroaa näin<br />
muotoillusta moraaliautonomiasta. 127<br />
Küngin erehdys Kantin suhteen näyttää puolestaan<br />
liittyvän siihen, että tällainen autonomia ei suinkaan johda sellaisiin mielivaltaisiin<br />
seurauksiin, joihin Küng väittää sen johtavan.<br />
2.3.2. Rationaalisuuden käsite<br />
Yllä esitetty Neuhausin kritiikki tulee yhä ymmärrettävämmäksi, kun huomataan, miten Küng<br />
ja toisaalta Kant käsittävät järjen moraalista puhuttaessa. Voiko moraali olla järkevää,<br />
järjenmukaista, rationaalista? Jos voi, niin missä mielessä? Yleispätevän moraalin sisältö on<br />
Kantin mukaan ilmaistu kategorisessa imperatiivissa. ”Toimi aina sen maksiimin mukaan, että<br />
voisit toivoa toimintasi periaatteen tulevan yleiseksi laiksi.” 128 Kantin mukaan on nimenomaan<br />
järkevää toimia kategorisen imperatiivin mukaan. Toisin sanoen juuri järki perustelee<br />
126<br />
127<br />
128<br />
Schneewind 1998, 483, 508–530. Eri asia on, että hän postuloi käytännöllisistä syistä sinänsä absoluuttisen<br />
Jumalan ja jopa iankaikkisen elämän olemassaolon. Tämä ei kuitenkaan ole moraalin edellytys eikä sen<br />
peruste, vaan sen implikaatio; kyse on yksinkertaisesti moraalin motivoimisesta, siitä, että ilman näitä<br />
käytännöllisen järjen postulaatteja, ihmisellä ei olisi tarpeeksi varteenotettavaa syytä totella objektiivista<br />
moraalivelvoitetta.<br />
Huovinen 1978b, 141: ”Sama ongelma, jonka Küng ilmaisee Kantin filosofiaa arvioidessaan, koskee myös<br />
hänen omaa systeemiänsä. Eikö Jumala Küngin ajattelussa redusoidu [...] mielekkyyden ja arvon<br />
eksistentiaalisen kokemisen postulaatiksi, subjektiiviseksi ideaksi? Tuleeko Jumalasta ihmisen<br />
arvonkaipauksen ja arvonkokemuksen perustelemisen kannalta välttämätön postulaatti, joka ’täytyy<br />
edellyttää’. [sic.]”<br />
Neuhaus 1999, 38.