HUMANUM - Helda
HUMANUM - Helda
HUMANUM - Helda
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
28<br />
monistisesta idealismista Küngin ajattelussa. 84 Sitä paitsi on todettava, että Küng suorastaan<br />
tukeutuu maailmaneetos-projektin fundamentaaliteologian osalta aikaisempiin teoksiinsa. 85<br />
On huomion arvoista, että vaikka Küngin voidaan sanoa nyttemmin puhuvan yhä<br />
positiivisempaan sävyyn muista uskonnoista, tämän ei tarvitse välttämättä kumota edes hänen<br />
alkuperäistä monistista tulkintaansa Kristuksen merkityksestä. Positiivinen uskontokäsitys<br />
sopii sinänsä Küngin pre-eksistenssikristologiaan ja idealismiin, jossa Kristus irrotetaan<br />
historiallisesta Jeesuksesta. 86<br />
Kristomonistinen kristologia on mahdollista tulkita vaikkapa<br />
symbolisesta näkökulmasta Raimon Panikkarin tapaan. 87<br />
Tämän tutkimuksen kannalta<br />
kristomonismia olennaisempi aihe on kuitenkin eksistentialismi. Maailmaneetos-projektin<br />
systemaattinen yhteys eksistentialismiin tulee esille seuraavissa Huovisen Küng-tulkinnan ja<br />
Küngin nykyisen tuotannon välisissä rinnastuksissa.<br />
Huovisen mukaan Küngin eksistentialistisen teologian kantava ajatus on, että historiallinen<br />
Jeesus on funktionaalinen apuväline, joka viittaa ideaaliseen prinsiippiin, ”Jumalan asiaan”,<br />
jossa on viimekädessä kysymys elämän mielekkyyden löytymisestä. 88<br />
Ratkaiseva käsite<br />
84<br />
85<br />
86<br />
87<br />
88<br />
Huovinen 1978, 143: ”Arvokokemuksen ja ontologian väliseen problematiikkaan on vaikea antaa<br />
yksiselitteistä vastausta, koska Küng ei varsinaisesti käsittele siihen liittyviä ongelmia. Tästä vaikenemisesta<br />
ei tosin voida vielä päätellä mitään ehdottoman sitovaa arvokokemuksen ulkopuolella mahdollisesti olevasta<br />
ontologiasta. Silti argumentum ex silentio on konvergoivana perusteluna myös tukemassa edellä esitettyä<br />
tulkintaa Küngin ajattelun taipumuksesta subjektiiviseen idealismiin. Tällainen vaikeneminen kokemuksen<br />
ulkopuolisesta ontologiasta on myös sikäli symptomaattista, että subjektiivisen idealismin perusongelma on<br />
juuri ontologisesta problematiikasta vaikeneminen.”<br />
WW, 18: ”Die drei Bücher ’Christ sein’, ’Existiert Gott?’ und ’Ewiges Leben?’ bilden für mich bis heute die<br />
Basis meiner theologischen Arbeit. Ich habe bis heute keine dieser Positionen revidieren müssen. Im<br />
Gegenteil. Schon das erste Kapitel von ’Christ sein’ umschreibt ja einerseits den Horizont der modernen<br />
Säkularität und des modernen Atheismus, und andererseits den der Weltreligionen.”; C, 59, 78. Kasper<br />
puolestaan väittää, että Christ sein -teoksen teologinen perustruktuuri löytyy jo Küngin väitöskirjasta.<br />
(Huovinen 1978b, 27, 28)<br />
Huovinen 1978b, 88–90, 153–158.<br />
Ks. Komulainen 2000c, 129–126. Panikkarin uskontoteologiasta ks. Komulainen 2003.<br />
Huovinen 1978b, 167. Vrt. C, 17: ”Dieses Buch kann und muss kirchenkritisch sein, weil es aus<br />
unerschütterlichen Glauben an Person und Sache Jesu Christi herausgeschrieben ist [...]” (Kursivointi<br />
minun.), 59: ”Was ich im Buch ’Christ sein’ breit ausgeführt und aus dem Neuen Testament belegt habe,<br />
kann ich hier knapp zusammenfassen: Jesus hat sich die Sache des Gottes Israels zu eigen gemacht.”, 63: