Lue - Satakuntalainen Osakunta
Lue - Satakuntalainen Osakunta
Lue - Satakuntalainen Osakunta
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
100 Jorma Heinonen<br />
Jos lasketaan aitan rakennushirret molemmissa kerroksissa,<br />
niin havaitaan, että kerrokset ovat samankorkuiset ja rakennuksen<br />
etusivu tasakertaan saakka on jonkin verran neliötä korkeampi.<br />
Tämä piirre on erittäin tunnusomainen suurille aitoille<br />
ja makasiineille n. 1750—1800. Nämä mittasuhteet ovat ilmeisesti<br />
tulleet suosituiksi pitäjänmakasiinien välityksellä 1750-luvulta lähtien,<br />
jolloin ensimmäiset lainajyvästöt meillä perustettiin. 9<br />
)<br />
Toisena yleispiirteenä mainittakoon voimakkaasti ulkoneva<br />
otsikko ja poskihirret, jotka molemmat lyhenevät 1700-luvun loppukymmenillä<br />
ja alkavat vähitellen kokonaan kadota 1800-luvun<br />
puolella. 10<br />
) Aitta on 1700-luvun yleiseen tapaan hiukan ylöspäin<br />
laajeneva ja sen seinien vinoutta mukailevat poskihirsien kaartumat<br />
sekä nurkkaketjuissa nurkanpäiden asteittainen piteneminen.<br />
Viimeksi mainitut piirteet ovat tunnusomaisia varsinkin<br />
vuosien 1750 ja 1780 välillä. 11<br />
)<br />
9<br />
) Vrt. esim. A. R. Cederberg, Suomen historia vapaudenajalla II, s.<br />
400—404. Porvoo-Helsinki 1947.<br />
1 0<br />
) Lyhytposkisia ja -otsaisia ovat mm. seuraavat tyyppiin kuuluvat<br />
aitat: 1772 Kylmäkoski, KM kansat, os. 2924:9; 1774 Jämijärvi, KM kansat, os.<br />
2544: 339; 1777 Ikaalinen, KM kansat, os. 2544: 79; 1782 Nurmo, KM kansat, os.<br />
2384:140; 1791 Teuva KM kansat, os. 2907:120; 1803 Ilmajoki, KM kansat, os.<br />
2256: 44.<br />
1 1<br />
) Hyvin tavallista on, että aittojen seinät leviävät ylöspäin. Tämä piirre<br />
on vanhoissa aitoissa vähemmän silmiinpistävä, mutta sen sijaan 1700-luvulla<br />
selvästi havaittavissa. Satakunnassa on vinoseinäisiä aittoja eniten ennen<br />
vuotta 1780, mutta Etelä-Pohjanmaalla vasta tästä rajavuodesta alkaen, esim.<br />
1746 Vesilahti, KM kansat, os. 2355:12; 1747 Kiikka, KM kansat, os. 2918: 6;<br />
1753 Parkano, KM kansat, os. 2544: 458; 1760 Parkano, KM kansat, os. 1012:16;<br />
1767 Ikaalinen, KM kansat, os. 2544:82; 1772 Kylmäkoski, KM kansat, os.<br />
2924: 9; 1781 Ähtäri, KM kansat, os. 1377: 326; 1784 Kuortane, KM kansat, os.<br />
1021: 58; 1793 Ylistaro, KM kansat, os. 2992: 9; 1803 Ilmajoki, KM kansat, os.<br />
2256: 44; 1804 Kauhava, KM kansat, os. 2853: 79; 1810 Ylistaro, KM kansat, os.<br />
2992:138; 1819 Jalasjärvi, KM kansat, os. 2724: 282; 1823 Lapua, KM kansat, os.<br />
2384: 82; 1837 Kauhava, KM kansat, os. 2852:105. Loiva kaartuma poskihirsissä<br />
on mm. 1753 Parkano, 1756 Alajärvi, KM kansat, os. 1853: 2; 1774 Jämijärvi,<br />
KM kansat, os. 2544:339; 1777 Ikaalinen, KM kansat, os. 2544:79; 1782<br />
Nurmo, KM kansat, os. 2384:140; 1791 Teuva, KM kansat, os. 2907:120; 1803<br />
Ilmajoki. Aitat, joissa posket ovat otsaa lyhempiä, mutta kaartuvat jyrkemmin<br />
otsan alla, ajoittuvat vuosiluvuilla merkittyjen mukaan 1746—1779<br />
välille. Loivaa kaartumaa tai otsaa lyhempiä poskihirsiä voisi myös pitää<br />
lyhytotsaisuutta edeltävänä luonnollisena välivaiheena.