ehdotus generalplan för sibbo 2025 - Sipoo
ehdotus generalplan för sibbo 2025 - Sipoo
ehdotus generalplan för sibbo 2025 - Sipoo
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
149.<br />
Tikkanen,<br />
Raija ja<br />
Jouko<br />
poikkeavaa aluetta. suunnittelutarveratkaisujen<br />
yhteydessä myöhemmin.<br />
Kiinnitämme vakavaa huomiota <strong>Sipoo</strong>n yleiskaava <strong>2025</strong>-ehdotuksessa Merkitään tiedoksi.<br />
oleviin virheellisyyksiin, epäjohdonmukaisuuksiin ja perustuslain<br />
Katsokaa myös vastine 22<br />
(1999/731) sekä maankäyttö- ja rakennuslain (1999/132) hengen<br />
vastaiseen menettelyyn Martinkylän kohdalla.<br />
Nähtävillä olevan <strong>Sipoo</strong>n yleiskaavaehdotuksen keskeisenä ajatuksena<br />
on lisätä asutusta Kerava – Nikkilä –rataan tukeutuen. On luontevaa, että<br />
Talmaan ja Nikkilään ajateltujen asemien ympäristössä on<br />
keskustatoimintojen alueet. Yhtä perustelua on myös se, että asemien<br />
väliin jäävässä Martinkylässä tiivistetään asutusta joko<br />
taajamatoimintojen (A) alueena tai kyläalueena (AT). Martinkylä on<br />
nykyisellään varsin tasapainoinen kyläalue. Poikkeusluvin on taloja<br />
rakennettu kylämaisemaan sopivasti.<br />
Perustuslain 6 § :n vastaisuus (kansalaisten yhdenvertaisuus) Nikkilän ja Talman alueista on<br />
1) Kaavaehdotuksessa Martinkylän itäinen osa on merkitty<br />
tehty erillinen ideasuunnitelma,<br />
taajamatoimintojen (A) alueeksi, mutta läntinen osa haja-asutusalueeksi jossa vyöhykkeen<br />
(MTH). Näin kyläläiset asetetaan perusteitta eriarvoiseen asemaan. alueidenkäyttöä on tarkasteltu.<br />
Päätös ei perustu mihinkään tosiseikkaan, vaan on kaavaehdotuksen Yleiskaavan perusperiaatteena<br />
laatijan mielivaltainen ratkaisu.<br />
on rakentamisen ohjaaminen<br />
taajamien ja kyläkeskusten<br />
yhteyteen<br />
yhdyskuntarakenteen<br />
hajaantumisen<br />
ehkäisemiseksi.<br />
Yleiskaava<strong>ehdotus</strong> on asetettu<br />
julkisesti nähtäville<br />
kunnanhallituksen<br />
päätöksestä.<br />
Maankäyttö- ja rakennuslain 39 §:n (yleiskaavan sisältövaatimukset)<br />
2) Jos Martinkylän läntinen puoli merkitään yleiskaavassa MTH-alueeksi,<br />
niin silloin ei oteta huomioon olemassa olevaa yhdyskuntarakennetta.<br />
Martinkylän läntinen osa – kuten Mårtsbackantien loppupää ja<br />
Halkosuontien varsi – on nykyisellään jopa tiiviimmin rakennettu kuin<br />
kylän Nikkilään rajoittuva itäinen puoli, joka on ehdotuksessa merkitty Aalueeksi.<br />
3) Jos Martinkylän läntinen osa merkitään MTH-alueeksi, siinä ei oteta<br />
järkevällä tavalla huomioon ekologisia seikkoja ja ympäristöhaittojen<br />
vähentämistä, koska läntisen osan eteläpuolella oleva Vaahteramäen<br />
teollisuusalue jo sinällään katkaisee viherkäytävän. Vastaavaa estettä ei<br />
ole Martinkylän itäisellä puolella. Jokiuomia noudattava viherkäytävä voi<br />
toki olla myös Martinkylän läntisellä alueella huolimatta siitä, että alue<br />
merkitään vastaavalla merkinnällä kuin itäinenkin puoli.<br />
4) Jos Martinkylän läntinen osa merkitään MTH-alueeksi, ei kaavassa<br />
oteta huomioon asumisen tarpeita ja palvelujen saatavuutta. Silloin ei<br />
myöskään huomioon sitä, että kyseiselle alueelle on jo järjestetty hyvät<br />
tiestöt, kevytliikenneväylä, vesi- ja viemäriputkistot.<br />
Mårtensby skola on noin 0,5 – 2 kilometrin ja Talman koulu 1,5 – 3<br />
kilometrin päässä ja matkaa tulevalle Talman asemalle on vain 1 – 3<br />
kilometriä, joten palvelut ovat hyvin saavutettavissa eikä perusteita ole<br />
merkitä näitä alueita haja-asutusalueiksi. Itse asiassa nyt A-alueeksi<br />
merkityillä alueilla on alakouluun niin pitkä matka, että kunta joutuu<br />
järjestämään koulukyydin.<br />
Maankäyttö- ja rakennuslain 39 §:n muutkin sisältövaatimukset<br />
tukevat – tai ainakaan eivät ole ristiriidassa – Martinkylän läntisen<br />
osan merkitsemistä AT- tai A-alueeksi, sillä se<br />
5) lisää yhdyskuntarakenteen toimivuutta, taloudellisuutta ja ekologista<br />
kestävyyttä,<br />
6) luo asukkaille mahdollisuudet turvalliseen, terveelliseen ja eri<br />
väestöryhmien kannalta tasapainoiseen elinympäristöön,<br />
7) luo kunnan elinkeinoelämälle toimintaedellytyksiä, kun alueeseen<br />
kiinteästi liittyvä Vaahteraväen teollisuusalue voisi näin saada<br />
kävelymatkan päähän asuin- ja toimistotyyppistä rakentamista,<br />
8) ottaisi huomioon jo rakennetun ympäristön ja maiseman. Sen sijaan<br />
alueen merkintä MTH-alueeksi voisi johtaa alueen ”pusikoitumiseen”,<br />
mikä heikentäisi alueen maisema-arvoja, luonnonarvoja ja käyttöä<br />
virkistykseen.<br />
Maankäyttö- ja rakennuslain 39 §:n 4. momentit mukaan yleiskaava<br />
ei saa aiheuttaa maanomistajille tai muulle oikeuden haltijalle<br />
kohtuutonta haittaa.<br />
9) Jos kyseessä olevalle alueelle tulee MTH-merkintä, niin vanhemmat<br />
eivät voisi saada lapsilleen rakennuspaikkaa, vaikka tontin koko sen<br />
nykyisellään sallisi. Tämä haittaisi kohtuuttomasti lasten mahdollisuuksia<br />
Taajamatoimintojen alueiden<br />
toteuttaminen edellyttää<br />
asemakaavoitusta. Martinkylän<br />
läntinen osa ei ole tällä<br />
hetkellä kunnan<br />
kaavoitusohjelmassa ja sen<br />
aikataulutus on siis avoin.<br />
Kunnan kaavoitusohjelmassa<br />
on kunnan omistamien radan<br />
eteläpuoleisten alueiden<br />
asemakaavoitus (osa<br />
yleiskaavaehdotuksen Caluevarausta).<br />
Talman<br />
vahvistaminen edesauttaa<br />
myös Martinkylän palveluiden<br />
saatavuutta.<br />
Katsokaa yleinen vastine 1.<br />
Katsokaa yleinen vastine 1.<br />
Katsokaa yleinen vastine 1.<br />
MUISTUTUKSET JA VASTINEET – ANMÄRKNINGAR OCH BEMÖTANDEN 62