ehdotus generalplan för sibbo 2025 - Sipoo
ehdotus generalplan för sibbo 2025 - Sipoo
ehdotus generalplan för sibbo 2025 - Sipoo
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
12.<br />
Talman<br />
kyläyhdistys<br />
/ Hallikainen,<br />
Johanna<br />
maakuntakaavankaan tausta-aineistosta ei löydy tietoa siitä, että<br />
kyseisen taajamavarauksen alueelta olisi selvitetty sen paremmin<br />
alueen luontoarvoja kuin sen rakennuskelpoisuuttakaan. Siksi varaus<br />
ei perustu MRL 9 §:n mukaisiin riittäviin tutkimuksiin ja<br />
selvityksiin. Lisäksi muutos on ylemmän tason kaavan vastainen ja<br />
siksi lainvastaisena poistettava yleiskaavasta. (Huomattakoon, että Itä-<br />
Uudenmaan maakuntakaavan osalta vastaavan aluevarauksen<br />
lainvastaisuudesta on myös valitettu.) Korostettakoon, että MRL 9 §:n<br />
mukaista selvitysvelvollisuutta ei voi kuitata sillä, että kaavan<br />
vaikutuksista on esitetty kaavan yhteydessä arvio. Kaavan<br />
ympäristövaikutusten arvioinnista säädetään MRL:ssä erikseen, ja<br />
silloin on kyse nimenomaan MRL 9 §:n mukaisiin tutkimuksiin ja<br />
selvityksiin perustuvasta arvioinnista, ei arviosta (ilman riittäviä<br />
lähtötietoja tehty, kirjoittajansa subjektiivisiin mielipiteisiin perustuva<br />
käsitys jonkin asian seurannaisvaikutuksista).<br />
Todellisuudessa etenkin taajamavarauksen itä- ja kaakkoisosat ovat<br />
erittäin jyrkkä- ja pienipiirteistä, vaikeasti rakennettavaa kalliomaata,<br />
jolla on myös huomattavia luonnonarvoja. Huomattavia luonnonarvoja<br />
on myös alueen keskiosassa, Ormträsket-järven ympäristössä. Lisäksi<br />
alueen kaakkois- ja lounaisosat eivät sijaitse yhdyskuntarakenteellisesti<br />
järkevässä paikassa rakentamista ja liikennejärjestelyjä ajatellen.<br />
Katsomme, että kyseisen taajamavarauksen merkitseminen nykyisen<br />
laajuisena <strong>Sipoo</strong>n yleiskaavaehdotukseen perustuu pikemminkin Hitån<br />
kartanon haluun myydä alue rakennustarkoituksiin kuin alueen<br />
todellisiin edellytyksiin toimia järkevän yhdyskuntarakentamisen<br />
kohteena. Samaan aikaan sekä <strong>Sipoo</strong>n yleiskaavaehdotuksessa että<br />
Itä-Uudenmaan maakuntakaavassa on riittämättömästi hyödynnetty<br />
nykyisin hajanaisesti rakennettua, liikenteellisesti erittäin edullisella<br />
paikalla sijaitsevaa aluetta Porvoonväylän ja Uuden Porvoontien<br />
risteysalueen ympärillä. <strong>Sipoo</strong>n yleiskaavaehdotuksessa alue on<br />
esitetty ainoastaan kyläalueena, maakuntakaavassa puolestaan jo<br />
nykyisin voimakkaasti hajarakennettua aluetta on osoitettu MUalueeksi.<br />
Mitä edellä on sanottu Västerskog-Hitån aluetta koskevista MRL 9 §:n<br />
mukaisista tutkimuksista ja selvityksistä, pätee myös Majvikin alueelle<br />
yleiskaavaehdotuksessa esitettyyn taajamavaraukseen.<br />
Kaavavaraus on MRL:n mukaisten tutkimusten ja selvitysten<br />
puuttumisen vuoksi lainvastainen, ja se tulee siksi poistaa<br />
kaavasta.<br />
Esitämme, että koko moottoritien eteläpuolinen alue<br />
<strong>Sipoo</strong>nlahdesta länteen joko kaavoitetaan nykyisen lainvoimaisen<br />
seutukaavan mukaan tai merkitään <strong>Sipoo</strong>n yleiskaavaan<br />
selvitysalueeksi. Tämä olisi perusteltua seuraavista syistä:<br />
- Alueen pois jättämisellä kaavasta ei olisi heikentävää vaikutusta sen<br />
paremmin kestävän ja tarkoituksenmukaisen yhdyskuntarakenteen<br />
syntymiseen kuin Etelä-<strong>Sipoo</strong>n lyhyen aikavälin<br />
liikennejärjestelmäkehitykseenkään. <strong>Sipoo</strong>n yleiskaavan perusratkaisut<br />
turvaavat hyvän yhdyskuntarakenteen kehittymisen VAT:n edellyttämällä<br />
tavalla ilman Majvikin ja Hitån alueitakin (ja ehkä jopa paremmin ilman<br />
niitä).<br />
- Alueen järkevä suunnittelu voidaan toteuttaa suoraan<br />
osayleiskaavatyönä heti kun suunnittelun tarvitsemat pohjatiedot on<br />
ehditty kerätä, pääkaupunkiseudun liikennesuunnitelma on päivitetty, ja<br />
Helsinki on oikeasti saanut nykyisen Lounais-<strong>Sipoo</strong>n suunnittelun siihen<br />
vaiheeseen, että <strong>Sipoo</strong>n puoleisten alueiden suunnittelua voidaan tehdä<br />
rinnan sen kanssa.<br />
- Ratkaisu olisi myös linjassa <strong>Sipoo</strong>n oman yleiskaavan<br />
toteuttamissuunnitelman kanssa (toteuttamisen aloittaminen kunnan<br />
omistamilta mailta nykyisten taajamien ja raideliikenneyhteyksien<br />
tuntumasta).<br />
- Ratkaisu todennäköisesti helpottaisi <strong>Sipoo</strong>n yleiskaavan hyväksymistä<br />
ja nopeuttaisi hyväksymisaikataulua merkittävästi.<br />
Vuonna 2005 asukkaille tehdyn kyselyn perusteella A-alueen tonttikoko<br />
tulisi olla vähintään 2000 m2. Talman alueen suunnittelussa on otettava<br />
huomioon nykyisen kaltaisen kylämaiseman, puisto-, pelto- ja<br />
metsäalueiden säilyttäminen asutuksen lomassa. Tiiviiksi rakennettujen<br />
omakotitaloalueiden (tonttikoko alle 750 m2) yleinen viihtyvyys on<br />
huono, puustoa ei pystytä säilyttämään, kiinteistöhuolto ja lumityöt ovat<br />
hankalia ja kalliita hoitaa. Koska Talman alueen vetovoimaisuus<br />
perustuu nimenomaan nykyiseen luonnonläheisyyteen ja avaruuteen,<br />
suunnitelmat tulisi tehdä näitä kunnioittaen.<br />
yhdyskuntarakenteellisesti<br />
perusteltuja, sillä ne täydentävät<br />
ja tiivistävät Helsingin seudun<br />
kasvumahdollisuuksien kannalta<br />
tärkeää eteläisen <strong>Sipoo</strong>n<br />
yhdyskuntarakennetta.<br />
Varaukset eivät ole ristiriidassa<br />
alueen luontoarvojen kanssa,<br />
sillä ne voidaan toteuttaa<br />
luontoarvot huomioiden. On<br />
selvää, että mittava<br />
uudisrakentaminen ja uudet<br />
laajat taajamatoimintojen alueet<br />
muuttavat monin paikoin <strong>Sipoo</strong>n<br />
luonnonolosuhteita.<br />
Yhdyskuntarakenne ja<br />
maankäytön muutosalueet on<br />
kuitenkin sijoitettu ja määritelty<br />
niin, että niiden toteuttaminen on<br />
asemakaavoituksen kautta<br />
mahdollista ilman merkittäviä<br />
luontoarvojen menetyksiä.<br />
Alueilta on ollut käytettävissä<br />
riittävät selvitykset.<br />
Alueidenkäyttöratkaisuja<br />
ohjaavat luontoarvojen lisäksi<br />
myös muut selvitykset ja<br />
lähtökohdat, kuten tavoitteet<br />
Helsingin seudun<br />
yhdyskuntarakenteen<br />
kehittämisestä, väestömäärien<br />
muutokseen hallitusti<br />
varautumisesta,<br />
yhdyskuntarakenteen<br />
taloudellisuudesta,<br />
joukkoliikenteen järjestämisen<br />
edellytyksistä jne. Em. tavoitteita<br />
ei voida toteuttaa ilman riittävän<br />
laajoja ja keskitettyjä<br />
taajamatoimintojen varauksia.<br />
Mm. Uudenmaan liiton lausunto<br />
tukee tätä periaatetta.<br />
Ormträsketin alue on merkitty<br />
säilytettäviä luontoarvoja<br />
kuvaavalla rasterilla. Etelä-<br />
<strong>Sipoo</strong>n kehittäminen perustuu<br />
mm. HesPo-selvitykseen, Itä-<br />
Uudenmaan vahvistettavana<br />
olevaan maakuntakaavaan sekä<br />
erillisiin konsulttitöihin, jotka<br />
teetettiin keväällä 2007<br />
(Arkkitehtityöhuone APRT ja<br />
Pöyry Oy). Sopimusalueiden<br />
toteuttamisjärjestyksestä ei ole<br />
tehty päätöksiä.<br />
Merkitään tiedoksi.<br />
Aluerajaukset tarkentuvat<br />
yksityiskohtaisemman<br />
suunnittelun yhteydessä<br />
myöhemmin.<br />
LAUSUNNOT JA VASTINEET – UTLÅTANDEN OCH BEMÖTANDEN 143