ympäristövaikutusten arviointia täydentävät selvitykset
ympäristövaikutusten arviointia täydentävät selvitykset
ympäristövaikutusten arviointia täydentävät selvitykset
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
6.3 6.3 6.3 Vedenpinnan Vedenpinnan nousu nousu<br />
nousu<br />
tuotantotilanteessa<br />
tuotantotilanteessa<br />
TEKOPOHJAVEDEN TEKOPOHJAVEDEN MUODOSTUMINEN MUODOSTUMINEN JA<br />
JA<br />
VAIKUTUKSET VAIKUTUKSET MAAPERÄSSÄ<br />
MAAPERÄSSÄ<br />
Vedenpinnan muutoksia tuotannon aikana on käsitelty YVA-selostuksessa (Maa ja Vesi Oy<br />
ja SCC Viatek 2001). Periaate on selkeä; luonnontilaan verrattuna vedenpinnat nousevat<br />
imeytysalueiden läheisyydessä ja vastaavasti laskevat vedenottoalueiden läheisyydessä.<br />
Mm. veden riittävän viipymän takaamiseksi imeytysalueet on sijoitettu muodostuman keskiosiin<br />
alueelle, jossa pohjavedenpinta on syvällä maakerroksissa (n. 20…30 metrin syvyydessä<br />
maanpinnasta). Vedenottoalueet taas on sijoitettu harjun parhaiten vettä johtaviin<br />
vyöhykkeisiin. Imeytys- ja vedenottokapasiteetit ja niiden alueellinen jakautuminen määräävät<br />
tasaisessa tuotannossa syntyvän vedenpinnan tasapainotilan.<br />
Pohjavesimallilla tuotantotilanteen simuloidut vedenpinnan muutokset on esitetty esimerkin<br />
omaisesti YVA-selostuksen liitteessä X sekä Maa ja Vesi Oy:n laatimassa erillisraportissa<br />
(liite 1). Pohjavedenpinnan nousu esim. yhdellä metrillä ei keskellä muodostumaa aiheuta<br />
vettymistä tai muita ongelmia, sillä kohonneenakin vedenpinta on edelleen hyvin syvällä<br />
maanpinnan alapuolella ja esimerkiksi puitten juurien ulottumattomissa. Vedenpinnan<br />
lievä nousu harjun keskialueella saa aikaan lievän pohjaveden virtauksen lisääntymisen<br />
Harjunkylän suuntaan (YVA-selostuksen liite XI).<br />
6.4 6.4 Imeyttämisen Imeyttämisen pitkäaikaisvaikutukset<br />
pitkäaikaisvaikutukset<br />
pitkäaikaisvaikutukset<br />
6.4.1 6.4.1 Kiintoaineen Kiintoaineen ja ja ravinteiden ravinteiden ravinteiden kertyminen kertyminen ja<br />
ja<br />
käyttäytyminen käyttäytyminen käyttäytyminen maaperässä<br />
maaperässä<br />
Kun Virttaankankaan tekopohjavesilaitoksella imeytettävän esikäsitellyn raakaveden määrä<br />
on 105 000 m3 /d ja vuosittain käytössä olevien imeytysalueiden yhteenlaskettu pinta-ala<br />
noin 6 ha (1/3 imeytykseen varatusta kokonaisalasta), on maan pintaan hehtaaria kohti<br />
aiheutuva kiintoaineen ja ravinteiden pitkäaikaiskuormitus taulukossa 6-1 esitetyn kaltainen.<br />
TAULUKKO 6-1. Sadetuksen seurauksena maan pinta-alayksikköä kohti aiheutuva<br />
kiintoaine- ja ravinnekertymä Virttaankankaan imeytysalueilla.<br />
Kirjallisuustietojen mukaan keskimääräinen lehtien ym. karikkeen ”sadanta” maaperään<br />
on eteläsuomalaisella OMT* -metsätyypillä 3 t/ha/a ja pohjoissuomalaisella EVT**-kankaalla<br />
noin 1 t/ha/a (Ukonmaanaho ym. 2001). Virttaankankaan harjualueella maahan putoavan<br />
aineksen määrä vastannee lähinnä havupuuvaltaista EVT-kangasta.<br />
* Oxalis-Myrtillus -tyyppi, lehtomainen kangas<br />
** Empetrum-Vaccinium -tyyppi, kuivahko kangas<br />
31 31<br />
31