VASEK Forum 2-2006.indd - Vaasanseudun Kehitys Oy
VASEK Forum 2-2006.indd - Vaasanseudun Kehitys Oy
VASEK Forum 2-2006.indd - Vaasanseudun Kehitys Oy
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
FORUM2/2006<br />
VAASANSEUDUN KEHITYS OY:N TIEDOTUSLEHTI - VASAREGIONENS UTVECKLING AB:S INFORMATIONSTIDNING<br />
s. 4<br />
Turvallista matkaa<br />
Pohjanlahdella<br />
Trygg färd i<br />
Bottniska viken<br />
Mikä liikuttaa kesällä<br />
Vaasanseudulla?<br />
Hur motionerar vi<br />
på sommaren?<br />
s. 10<br />
1<br />
s. 3<br />
s. 6<br />
Terassi ja vesi kuuluvat<br />
kesään<br />
Uteserveringar en del<br />
av sommaren<br />
Plastweld investoi rohkeasti uuteen<br />
Plastweld gjorde en modig investering<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006
PÄÄKIRJOITUS - LEDAREN<br />
Hyvät lukijat<br />
<strong>Vaasanseudun</strong><br />
ruoho on vihreää<br />
Vanha sanonta ”ruoho on<br />
vihreämpää aidan takana” ei<br />
pidä paikkaansa – Vaasanseudulla<br />
menee nyt hyvin. Elinkeinoelämä<br />
on saanut piristysruiskeen, joka näkyy<br />
ja tuntuu sekä tuotannossa että palveluissa.<br />
Vauhti on kiihtynyt jopa siinä<br />
määrin, että osaavan työvoiman tarve<br />
on monella toimialalla kohta hälyttävä<br />
ja vaikeuttaa yritysten kehittymistä<br />
ja investointihalukkuutta. Tämän<br />
tavallaan positiivisen ongelman lääkitykseen<br />
on haettava yhdessä apua.<br />
Pelkkä lyhytnäköinen naapurikuntien<br />
ja -yritysten väen houkuttelu ei auta.<br />
Asian korjaamiseksi tarvitaan myös<br />
muutosta asenteisiin – duunareitten<br />
työ pitää nostaa arvoonsa. Maisterinpaperit<br />
avaavat ehkä ovia, mutta<br />
muurarinpaperit avaavat tällä hetkellä<br />
useampia.<br />
Seudullinen hevosharrastuskeskus<br />
on rakenteilla – ainakin meidän<br />
monien mielessä! <strong>VASEK</strong> on ottanut<br />
hankkeessa ilomielin aktiivisen otteen<br />
työkaluna. Toivomme saavamme paljon<br />
tietoa vaihtoehtoisista alueista ja<br />
toiminnallisista ideoista. Syksyn aikana<br />
saamme kartoitukset valmiiksi ja<br />
pääsemme varsinaiseen suunnitteluvaiheeseen.<br />
Nyt meillä on todella loistava<br />
mahdollisuus nousta kärkipaikaksi<br />
uudenaikaisella hevosharrastajien ja<br />
-ammattilaisten ratkaisulla, jossa on<br />
paljon tilaa monille muillekin toimijoille.<br />
Vaasan kaupungin 400-vuotisjuhlavuosi<br />
näkyy seudullamme vahvasti.<br />
Puolustusvoimien valtakunnallinen<br />
paraati oli vasta alkua lukuisille tapahtumille,<br />
joita eri tahoilla järjestetään<br />
välillä jopa lordimaisessa humussa.<br />
Merenkurkulle heinäkuussa hyvin todennäköisesti<br />
myönnettävä maailman<br />
luonnonperintökohteen<br />
arvo houkuttelee seudulle<br />
matkailijoita runsain määrin.<br />
Pidetään yhdessä hyvä<br />
huoli kesävieraista ja annetaan<br />
heille kotiinviemisiksi<br />
hyvä kuva Vaasanseudusta<br />
eli mainostetaan sitä vihreää<br />
ruohoa muillekin!<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006<br />
Gräset är<br />
grönt i Vasaregionen<br />
Bästa läsare<br />
Det gamla ordspråket ”gräset<br />
är grönare på andra<br />
sidan” stämmer inte idag,<br />
för nu går det bra för Vasaregionen.<br />
Näringslivet har fått en uppiggande<br />
spruta som både syns och känns såväl<br />
inom produktionen som på servicesidan.<br />
Tempot har ökat så mycket att<br />
bristen på kunnig arbetskraft börjar<br />
vara oroande, vilket gör det svårare<br />
för företag att utveckla sig och påverkar<br />
även villigheten att investera. För<br />
att kunna hitta botemedel mot detta<br />
i vissa avseenden positiva problem,<br />
måste vi söka hjälp tillsammans. Det<br />
räcker inte enbart med att kortsiktigt<br />
locka folk från grannkommuner och<br />
grannföretag. Lösning kan nås genom<br />
en attitydändring: arbetare skall<br />
värdesättas högre. Magisterspappren<br />
öppnar kanske några dörrar men murare<br />
med betyg får arbete.<br />
Ett regionalt hästsportcentrum blir<br />
verklighet – eller så vill många av oss<br />
i alla fall! <strong>VASEK</strong> har med glädje tagit<br />
rollen som ett verktyg för projektet.<br />
Vi hoppas få mycket information om<br />
möjliga områden och verksamhetsidéer<br />
för ett sådant centrum. Under<br />
hösten färdigställs kartläggningar och<br />
den egentliga planeringen kan börja.<br />
Detta är en otroligt fi n möjlighet att<br />
bli ett modernt toppcentrum för hästintresserade<br />
och hästsportexperter<br />
där det fi nns även utrymme för fl era<br />
andra aktörers verksamhet.<br />
Vasa stads 400-årsjubileum framträder<br />
starkt i vår region. Försvarsmaktens<br />
nationella parad var bara<br />
början till de talrika evenemang som<br />
arrangeras på olika håll ibland med<br />
riktig Lordiyra. Kvarken kommer<br />
mycket sannolikt att bli ett världsnaturarv<br />
i juli och det kommer att<br />
locka mängder med turister till<br />
regionen. Vi skall ta hand om<br />
våra sommargäster och ge<br />
dem ett bra intryck av Vasaregionen<br />
att ta hem med<br />
sig – vi ska göra reklam för<br />
vårt gröna gräs!<br />
Mukavaa ja energistä kesää! Ha en trevlig sommar full med energi!<br />
Pekka Haapanen, Toimitusjohtaja / VD<br />
<strong>VASEK</strong><br />
2<br />
2/2006<br />
FORUM<br />
VAASANSEUDUN KEHITYS OY:N TIEDOTUSLEHTI - VASAREGIONENS UTVECKLING AB:S INFORMATIONSTIDNING<br />
Sisältö / Innehåll<br />
Pääkirjoitus / Ledaren 2<br />
Terassi ja vesi kuuluvat kesään 3<br />
Uteserveringar en del av sommaren 3<br />
Turvallista matkaa Pohjanlahdella 4<br />
Trygg färd i Bottniska viken 5<br />
Mikä liikuttaa kesällä Vaasanseudulla? 6<br />
Hur motionerar vi på sommaren? 7<br />
Tehokkaat toimitilat edistävät yritystoimintaa 9<br />
Effektiva lokaler främjar företagens verksamhet 9<br />
Plastweld investoi rohkeasti uuteen 10<br />
Plastweld gjorde en modig investering 11<br />
Puusepänverstaasta tulikin leipomo 12<br />
Snickarverkstaden blev bageri 13<br />
Seutu-uutiset / Regionnytt 14<br />
Parasta Vaasanseudulla on meri 17<br />
Det bästa i Vasaregionen: havet 17<br />
Miten yritykset kokevat <strong>VASEK</strong>in toiminnan 17<br />
Hur upplever regionens företag <strong>VASEK</strong>? 17<br />
CODE kehittää yritysten kilpailukykyä 18<br />
CODE förstärker företagens konkurrenskraft 19<br />
AKO: Uuden ohjelmaehdotuksen pääpainoalat 20<br />
RCP: Satsningsområden under den nya<br />
programperioden 20<br />
Tule mukaan alihankintamessuille! 21<br />
Kom med på underleverantörsmässan! 21<br />
<strong>VASEK</strong>in uusi hallitus / <strong>VASEK</strong>s nya styrelse 22<br />
<strong>VASEK</strong>in yhteyshenkilöt / Kontaktpersoner i <strong>VASEK</strong> 22<br />
Etsi oikea sivu ja voita lahjakortti 23<br />
Hitta rätt pusselbit och vinn ett presentkort 23<br />
<strong>Vaasanseudun</strong> Valtikka 24<br />
Vasaregionens Spira 24<br />
Julkaisija / utgivare<br />
<strong>Vaasanseudun</strong> <strong>Kehitys</strong> <strong>Oy</strong> <strong>VASEK</strong><br />
Vasaregionens Utveckling Ab <strong>VASEK</strong><br />
Päätoimittaja / chefredaktör<br />
Pekka Haapanen<br />
Toimitusneuvosto /<br />
redaktionskommitté<br />
Päivi Elina Alasjärvi<br />
Anita Ismark<br />
Veli-Matti Laitinen<br />
Kim Mäkynen<br />
Pekka Mäkynen<br />
Anne Pennström<br />
Virpi Viertola<br />
Johanna Haveri<br />
Tekstit / texter<br />
Viestintä <strong>Oy</strong> Prowomedia<br />
Seuraava numero ilmestyy lokakuussa 2006.<br />
Följande nummer utkommer i oktober 2006.<br />
Taitto / ombrytning<br />
Mainostoimisto Pointer<br />
Paino, jakelu /<br />
tryck, distribution<br />
UPC Print<br />
Painos / upplaga<br />
55 400 kpl/st<br />
ISBN 952-5149-97-8<br />
PL / PB 810, 65101 Vaasa / Vasa<br />
Puh. / Tfn (06) 2828 320<br />
fax (06) 2828 328 | info@vasek.fi<br />
www.vasek.fi
TEKSTI: JOHANNA HAVERI KUVAT: PEKKA MÄKYNEN<br />
Terassi ja vesi<br />
kuuluvat kesään<br />
Ilmojen lämmetessä ihmiset kuoriutuvat talvipuvustaan.<br />
Elinpiiri avartuu, kun ulkona voi<br />
oleilla enemmän ja samalla myös kanssaihmisten<br />
kanssa seurusteleminen helpottuu.<br />
Tavataan terassilla, toivottavat<br />
Strand-Möllen yrittäjät!<br />
Vi syns på utserveringen! önskar<br />
Strand-Mölles företagare.<br />
Kesäkausi tuntuu myös<br />
ravintola-alalla, kun kesäterassien<br />
sesonki alkaa<br />
toukokuussa. Vappuna terassilla<br />
käyminen on tietysti pakollinen<br />
rituaali, mutta kesän lämmettyä<br />
terassilla käymisestä voi jo nauttia.<br />
Ulkoilmassa ja veden äärellä<br />
nautittuna ateria maistuu kesällä<br />
parhaiten.<br />
Edessä<br />
ensimmäinen sesonki<br />
Molpelaisen Strand-Möllen yrittäjät<br />
odottavat ensimmäistä sesonkiaan<br />
innokkaina. Pitkän ja<br />
monimuotoisen ravintola-alan<br />
kokemuksen hankkineet yrittäjät<br />
Cecilia Moliis, Joel Hyyriö<br />
sekä Johanna ja Mika Ilvoranta<br />
ostivat ravintola Strand-<br />
Möllen liiketoiminnan viime<br />
elokuussa. Yrittäminen ei pelota<br />
nelikkoa, sillä he ovat tottuneet<br />
tekemään töitä yhdessä. Useamman<br />
osakkaan kesken jaettuna<br />
työmäärä ei pääse kasvamaan<br />
liian suureksi ja vilkkaana kesäaikana<br />
ulkopuolisia työntekijöitä<br />
palkataan tarpeen mukaan.<br />
Viime vuonna elokuu oli<br />
lämmin ja antoi esimakua siitä,<br />
millaista työ tulee olemaan<br />
kesällä. Aivan Moikipään rannassa,<br />
”Molpe strömmenissä”<br />
sijaitseva ravintola Strand-Mölle<br />
on kokenut täydellisen uudistumisen.<br />
Tilat on remontoitu<br />
ja uusien yrittäjien myötä myös<br />
ruokalista ja palvelut ovat uudistuneet.<br />
Strand-Mölle tarjoaa lounaita<br />
läpi vuoden, mutta kesäisin<br />
asiakasmäärä moninkertaistuu.<br />
Kesällä asiakkaita palvellaan ravintolan<br />
ja rantaterassin lisäksi<br />
elintarvikkeita myyvässä grillikioskissa.<br />
Strand-Möllestä voi<br />
tilata myös kokous- ja cateringpalveluja.<br />
Yhteistyössä Molpen<br />
kyläyhdistyksen kanssa markkinoidaan<br />
ryhmille rantasaunaa<br />
ja ohjelmapalveluja.<br />
3<br />
Uteserveringar en<br />
del av sommaren<br />
Då vädret börjar bli varmare tar vi av oss våra<br />
vinterdräkter. Reviret blir större och vi blir helt<br />
enkelt mer sociala i och med att man har möjlighet<br />
att vara ute i friska luften.<br />
Sommarsäsong märks även<br />
i restaurangbranschen<br />
från och med maj, då<br />
många uteserveringar öppnas.<br />
Att besöka en ”terass” på första<br />
maj hör ju till, men när det blivit<br />
varmare kan man faktiskt njuta<br />
av att sitta på en uteservering.<br />
På sommaren smakar maten<br />
bäst då man äter ute vid vatten.<br />
Redo för första säsong<br />
Företagarna på Strand-Mölle i<br />
Molpe är ivriga inför sin första<br />
säsong. Med lång och mångsidig<br />
erfarenhet inom restaurangbranschen<br />
i bagaget köpte<br />
Cecilia Moliis, Joel Hyyriö<br />
samt Johanna och Mika Ilvoranta<br />
Strand-Mölle i augusti<br />
2005. Kvartetten är inte rädd<br />
för företagande, eftersom de<br />
är vana med att arbeta tillsammans.<br />
Arbetsmängden blir inte<br />
alltför stor då den delas mellan<br />
fl er delägare. Under livligaste<br />
sommaren anställs utomstående<br />
enligt behov.<br />
I fjol var det varmt ännu i<br />
augusti, vilket gav försmak på<br />
hur arbetet kommer att vara på<br />
somrarna. I väntan på sommarsäsongen<br />
har en totalrenovering<br />
av lokalerna gjorts, och de nya<br />
företagarna har även förnyat<br />
matsedeln och tjänster som de<br />
erbjuder.<br />
Strand-Mölle är öppen<br />
lunchtid hela året, men på somrarna<br />
fl erdubblas antalet kunder.<br />
Då betjänas kunder förutom på<br />
restaurangen och på uteserveringen<br />
också i grillkiosken som<br />
säljer livsmedel. Strand-Mölle<br />
erbjuder även mötes- och cateringtjänster.<br />
I samarbete med<br />
Molpe byaråd marknadsförs<br />
strandbastun och programtjänsterna.<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006
Turvallista matkaa<br />
Pohjanlahdella<br />
Bothnia VTS-keskus näkee reaaliajassa<br />
kaikki merellä liikkuvat kauppa-alukset<br />
Vaasan Meripelastusyhdistys sai viime kesänä käyttöönsä<br />
uuden pelastusveneen. Wärtsilä Rescue on<br />
lähtövalmiudessa ympäri vuorokauden ja liikkeellä<br />
yli 1 000 tuntia vuodessa. Aluksella päivystää viikonloppuisin<br />
myös SPR:n ensivastehoitaja.<br />
Vähäiset resurssit eivät aina ole huono asia. Vaasassa varojen<br />
niukkuus on tiivistänyt meriliikennettä valvovien viranomaisten<br />
yhteistyötä ja johtanut tilanteeseen, josta kaikki hyötyvät.<br />
Vaasan Palosaarella, virastotalossa<br />
toimiva Bothnia<br />
VTS-keskus (Vessel<br />
Traffi c Service) valvoo kauppaalusten<br />
kulkua Pohjanlahdella.<br />
Tutkat ja kamerat välittävät<br />
Torniosta Kristiinankaupunkiin<br />
ulottuvalta valvonta-alueelta<br />
reaaliaikaista kuvaa valvomon<br />
monitoreihin. Liikenteellisesti<br />
vilkkain on Merenkurkku, jonka<br />
läpi kulkee Suomen ja Ruotsin<br />
satamiin noin 10 000 alusta<br />
vuodessa.<br />
Vaasan yksikkö poikkeaa<br />
Suomen neljästä muusta VTSkeskuksesta<br />
siinä, että se toimii<br />
samoissa tiloissa meripelastuskeskuksen<br />
kanssa. Bothnia VTSkeskuksessa<br />
merenkulkulaitos<br />
ja meripelastuksesta vastaava<br />
rajavartiolaitos ovat yhdistäneet<br />
voimansa. Laitteet on hankkinut<br />
vastuuviranomainen merenkulkulaitos,<br />
ja niitä valvovat 12<br />
operaattoria ovat rajavartiolai-<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006<br />
toksen työntekijöitä.<br />
– VTS-operaattori ”vaihtaa”<br />
sinisen lakkinsa vihreään, kun<br />
hoidettavaksi tulee pelastustehtävä,<br />
kapteeniluutnantti ja<br />
Länsi-Suomen merivartioston<br />
meripelastuslohkokeskus Vaasan<br />
(MRSC Vaasa) päällikkö<br />
Matti Salokorpi kertoo. Muualla<br />
Suomessa meripelastusyksiköt<br />
ja VTS-keskukset toimivat<br />
erillään. Vaasassa aikaa ei kulu<br />
sekuntiakaan viestin välitykseen<br />
keskukselta toiselle.<br />
Meripelastustoimien johtaminen<br />
kuuluu rajavartiolaitokselle.<br />
Pohjanlahden alueella<br />
etsintä- ja pelastustoimia johtaa<br />
meripelastuslohkokeskus Vaasa.<br />
Sen toiminta-alue on sama kuin<br />
VTS-keskuksen: valvottavaa<br />
merialuetta riittää noin 700 kilometrin<br />
pituudelta.<br />
– Bothnia VTS-keskus toimii<br />
hiukan samaan tapaan kuin<br />
lennonjohto, Salokorpi selittää.<br />
Vasa Sjöräddningsförening fi ck en ny räddningsbåt<br />
i somras. Wärtsilä Rescue ligger<br />
startklar dygnet runt och är ute till havs över<br />
1000 timmar om året. På helgerna har räddningsbåten<br />
med även Finlands Röda Kors<br />
vårdare för första akutomhändertagande.<br />
4<br />
Tutkakuvista nähdään, mitä<br />
aluksia on merellä ja satamissa.<br />
Keskus välittää aluksille tietoa<br />
turvalliseen liikkumiseen vaikuttavista<br />
asioista, kuten merenkulkulaitteiden<br />
kunnosta, sääolosuhteista<br />
ja muista merellä<br />
liikkujista. VTS-keskus välittää<br />
myös luotseille tietoa siitä, milloin<br />
alukset tarvitsevat luotsia.<br />
Rajavalvonta ja siihen liittyvät<br />
alusten tarkastukset kuuluvat<br />
merivartioston tehtäviin.<br />
Tarkastukset hoidetaan yhdessä<br />
poliisin ja tullin kanssa. – Vuosittain<br />
tehdään kymmenittäin<br />
perusteellisia tarkastuksia, joissa<br />
on mukana 25 miestä ja 4 koiraa,<br />
Vaasan merivartioalueen<br />
varapäällikkö, kapteeniluutnantti<br />
Timo Hissa kertoo.<br />
Auttaminen on yhteistyötä<br />
Pohjanlahden alueella on vuodessa<br />
runsaat 200 meripelastustehtävää.<br />
– Pelastustehtävät<br />
talvella meren jäällä ovat myös<br />
meripelastustehtäviä, mutta jos<br />
esimerkiksi isäntä lyö kesämökillä<br />
kirveellä polveen, hänen<br />
TEKSTI: ANNE KYTÖLÄ<br />
KUVAT: MIKKO LEHTIMÄKI<br />
PEKKA MÄKYNEN<br />
kuljettamisensa hoitoon katsotaan<br />
sairaskuljetukseksi eikä<br />
meripelastustehtäväksi, Salokorpi<br />
kertoo. Tavoitteena on<br />
hälyttää nopeimmin saatavilla<br />
oleva apua paikalle ja varmistaa<br />
potilaan asianmukainen kuljetus<br />
ja ensihoito.<br />
Hätään joutunut saa apua<br />
joko valtakunnallisesta hätänumerosta<br />
112 tai meripelastuksen<br />
omasta, valtakunnallisesta hälytysnumerosta<br />
0204 1000. Vaikka<br />
avunpyyntö välitetäänkin<br />
hätänumerosta meripelastuskeskukseen,<br />
Salokorpi suosittelee<br />
meripelastuksen numeron tallettamista<br />
matkapuhelimeen.<br />
– Me olemme asiantuntijoita<br />
tulkitsemaan merellä sattuvan<br />
hädän laatua, ja tiedämme heti<br />
resurssit, joita meillä on käytössä<br />
auttamiseen.<br />
Viranomaisten rinnalla merihätään<br />
joutuneita auttavat<br />
esimerkiksi vapaaehtoiset meripelastusseurat<br />
ja Suomen Punaisen<br />
Ristin Vapaaehtoinen<br />
pelastuspalvelu Vapepa. Lääkäri-<br />
ja pelastushelikopteri Peteä<br />
käytetään sairaankuljetus- ja<br />
etsintätehtävissä. Talvella etsinnöissä<br />
auttavat vapaaehtoiset,<br />
tehtävään koulutetut moottorikelkkayhdistysten<br />
jäsenet.<br />
Meripelastuksen valtakunnallinen<br />
hälytysnumero<br />
Sjöräddningstjänstens riksomfattande<br />
alarmnummer<br />
0204 1000<br />
Yleinen hätänumero<br />
Allmänna nödnumret<br />
112
Vaasalaiset sukellusseurat Bothnia<br />
Gulf Divers ja Delfi n ry. auttavat<br />
silloin, kun tarvitaan apua<br />
vedenalaisiin etsintä- ja tarkastustöihin.<br />
– Voimme käydä esimerkiksi<br />
tarkistamassa, millaisia vaurioita<br />
moottoriin tai potkuriin tuli<br />
karilleajosta tai käymme katsomassa,<br />
onko meren pohjassa<br />
kulkeva sähkö- tai vesijohto hyvässä<br />
kunnossa, Bothnia Gulf<br />
Diversin sukeltaja Tommi<br />
Hartman kertoo. Varsinaisia<br />
korjaustöitä harrastajapohjalta<br />
toimivat sukellusseurat eivät voi<br />
tehdä, vaan työ on tilattava alan<br />
yrittäjiltä.<br />
Molpelaiset palkittiin<br />
Suomen Meripelastusseura palkitsee<br />
vuosittain ansioituneen<br />
meripelastajan tai vapaaehtoismiehistön<br />
Vuoden Meripelastaja<br />
–tittelillä. Viime vuonna tittelin<br />
sai Bredskär Juniorin miehistö<br />
Molpesta.<br />
Mats Stormblad, Jens Norrgård<br />
ja Jonas Österberg pelastivat<br />
6.9.2005 Vaasassa<br />
Sundominlahdella kaksi moottoriveneestä<br />
mereen pudonnutta<br />
ihmistä varmalta kuolemalta.<br />
Tilanteessa oli kyse sekunneista,<br />
koska veden varaan joutuneet<br />
olivat uupuneita, pahasti alilämpöisiä<br />
ja ilman pelastusliivejä.<br />
Viranomaiset ovat yhdistäneet<br />
voimansa Vaasassa: Bothnia VTSkeskus<br />
toimii samassa tilassa<br />
meripelastuskeskuksen kanssa.<br />
Valvontavuorossa on luutnantti<br />
Anssi Somppi.<br />
Trygg färd i Bottniska viken<br />
Bothnia VTS ser i realtid alla handelsfartyg som är ute på havet<br />
Det är inte alltid bara dåligt<br />
med knappa resurser. I Vasa<br />
har de intensifi erat samarbetet<br />
mellan myndigheterna<br />
som övervakar sjötrafi ken<br />
och lett till nytta för alla.<br />
Bothnia VTS-centralen<br />
(Vessel Traffi c Service)<br />
vid ämbetshuset i Brändö,<br />
Vasa, övervakar fartygstrafi<br />
ken i Bottniska viken. Radarapparater<br />
och kameror sänder<br />
bild från Torneå till Kristinestad<br />
i realtid till monitorerna i centralen.<br />
Trafi ken är som livligast<br />
i Kvarken, som passeras årligen<br />
av ca 10 000 fartyg på väg till<br />
hamnarna i Finland och Sverige.<br />
Vasaenheten är den enda<br />
av Finlands fem VTS-centraler<br />
som fi nns i samma lokaler med<br />
en sjöräddningscentral. Vid<br />
Bothnia VTS har sjöfartsverket<br />
och gränsbevakningsväsendet,<br />
som ansvarar för sjöräddning,<br />
förenat sina krafter. Apparaturen<br />
har anskaffats av sjöfartsverket,<br />
den ansvariga myndigheten,<br />
och den övervakas av 12<br />
I Vasa har myndigheter förenat<br />
sina krafter: Bothnia VTS-centralen<br />
fi nns i samma lokaler med<br />
sjöräddningscentralen. Löjtnant<br />
Anssi Somppi övervakar.<br />
5<br />
operatörer som är anställda vid<br />
gränsbevakningsväsendet.<br />
– En VTS-operatör ”byter”<br />
sin blåa mössa mot en grön då<br />
det blir aktuellt med ett räddningsuppdrag,<br />
berättar kaptenlöjtnant<br />
Matti Salokorpi,<br />
chef för Västra Finlands sjöräddningscentral<br />
Vasa (MRSC<br />
Vasa). På andra håll i Finland är<br />
sjöräddningsenheter och VTScentraler<br />
avskilda från varandra.<br />
I Vasa går meddelandet<br />
från den ena centralen fram till<br />
den andra i under en sekund.<br />
Ledning av sjöräddningsuppdrag<br />
hör till gränsbevakningsväsendet.<br />
I Bottniska viken<br />
leds spanings- och sjöräddningsuppdrag<br />
av MRSC Vasa. Övervakningsområdet<br />
är det samma<br />
som VTS-centralens: ca 700 km<br />
hav.<br />
– Man kunde säga att Bothnia<br />
VTS-centralen opererar<br />
på samma sätt som fl ygtrafi kledning,<br />
förklarar Salokorpi. I<br />
radarbilder ser man vilka fartyg<br />
som befi nner sig till sjöss och i<br />
hamnarna. Centralen förmedlar<br />
information om faktorer som är<br />
av betydelse för fartygens säkra<br />
framförande såsom väderleksförhållandena<br />
och om den övriga<br />
trafi ken. Likaså informerar<br />
centralen lotsarna när ett fartyg<br />
behöver lotstjänster.<br />
Gränsbevakning och fartygskontroll<br />
är sjöbevakningens uppgifter.<br />
Kontroller utförs tillsammans<br />
med polisen och tullen.<br />
– Varje år gör vi tiotals grundliga<br />
kontroller med 25 män och 4<br />
hundar, berättar kaptenlöjtnant<br />
Timo Hissa, vice befälhavare<br />
för Vasa sjöbevakningsområde.<br />
Hjälp genom samarbete<br />
Varje år genomförs ca 200 sjöräddningsuppdrag<br />
i Bottniska<br />
viken. – Räddningsuppdrag på<br />
isen på vintern räknas nog som<br />
sjöräddningsuppdrag, men om<br />
en farbror hugger sig med yxan<br />
i knäet på villan klassas det som<br />
sjuktransport att få honom till<br />
vård, berättar Salokorpi. Syftet<br />
är att tillkalla den hjälp som<br />
kommer snabbast till platsen<br />
och säkra sjuktransport på ett<br />
för situationen adekvat sätt samt<br />
akutvård.<br />
Den som råkat i nöd får<br />
hjälp antingen via det allmänna<br />
nödnumret 112 eller sjöräddningens<br />
eget riksomfattande<br />
larmnummer 0204 1000. Även<br />
om nödsamtal från havet styrs<br />
från nödnumret till sjöräddningscentralen,<br />
rekommenderar<br />
Salokorpi alla att spara sjöräddningens<br />
larmnummer i sin mobil.<br />
– Vi är experter på att tolka<br />
nödlägen till sjöss, och vi vet<br />
genast vilka resurser vi har till<br />
förfogande.<br />
Parallelt med myndigheter<br />
hjälper till exempel frivilliga<br />
sjöräddningsföreningar och<br />
Finlands Röda Kors Frivilliga<br />
räddningstjänst Vapepa dem<br />
som råkat i sjönöd. Läkar- och<br />
räddningshelikopter Pete används<br />
för sjuktransport och<br />
spaningsuppdrag. På vintertid<br />
hjälper snöskoterföreningars<br />
frivilliga medlemmar, som är utbildade<br />
för uppgiften, till i spaningar.<br />
Dykföreningar Bothnia<br />
Gulf Divers och Delfi n rf. i Vasa<br />
kommer till hjälp när det behövs<br />
utföras spanings- och kontrolleringsuppdrag<br />
under vatten.<br />
– Vi kan dyka och kontrollera<br />
till exempel hurudana skador<br />
motorn eller propellerna har<br />
lidit till följd av grundkörning<br />
eller checka att el- eller vattenledningen<br />
i havsbottnet är i bra<br />
skick, berättar Bothnia Gulf Divers<br />
dykare Tommi Hartman.<br />
Dykföreningar för amatörer<br />
får inte utföra egentliga reparationsarbeten<br />
utan de arbeten<br />
skall beställas av fackmänniskor<br />
inom branschen.<br />
Molpebor belönades<br />
Finlands Sjöräddningssällskap<br />
utnämner varje år en meriterad<br />
sjöräddare eller frivillig besättning<br />
till Årets Sjöräddare.<br />
Förra året utdelades titeln till<br />
Bredskärs Juniors besättning i<br />
Molpe. Mats Stormblad, Jens<br />
Norrgård och Jonas Österberg<br />
räddade två personer från en<br />
säker död 6.9.2005 på Sundomviken<br />
i Vasa. Personerna hade<br />
fallit överbord från en motorbåt<br />
och det var frågan om bara<br />
några sekunder, eftersom de var<br />
utmattade, med stark hypotermi<br />
och utan fl ytvästar.<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006
TEKSTI: JOHANNA HAVERI KUVA: KALLE LYDMAN<br />
Monet harrastuspaikat ja -kerhot sulkevat<br />
ovensa kesäisin tai ainakin supistavat tarjontaansa.<br />
Lomien ja muiden kesäkiireiden takia<br />
niihin ei riitä harrastajia. Jotain ihmiset kuitenkin<br />
harrastavat myös kesäaikana, sillä ei saaressa<br />
tai kesämökillä jaksa koko kesää lomailla.<br />
Maan möyhentämisen<br />
ja kesän kunnostustöiden<br />
lomaan<br />
haetaan vaihtelua erilaisista liikuntamuodoista,<br />
joita kesällä<br />
mieluiten harrastetaan ulkona.<br />
<strong>Vaasanseudun</strong> kuntien nettisivuilla<br />
on laajasti esitelty kesäisiä<br />
liikuntamahdollisuuksia<br />
ja vapaa-ajan toimintaa, ja valinnanvaraa<br />
on puistojumpasta<br />
laskuvarjohyppyyn.<br />
Seurojen kirjo on suuri<br />
Vaasanseudulla on kymmenittäin<br />
urheiluseuroja, jotka liikuttavat<br />
asukkaita aina vauvasta<br />
vaariin. Osa urheiluseuroista on<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006<br />
monialaisia seuroja, joiden jaostot<br />
tarjoavat mahdollisuuden<br />
harrastaa eri lajeja. Suuri osa<br />
seuroista on kuitenkin syntynyt<br />
yhden lajin ympärille. Urheiluseuratoiminta,<br />
varsinkin junioritoiminta,<br />
rakentuu pitkälti vapaaehtoisen<br />
talkootyön varaan:<br />
uskolliset vanhemmat valmentavat<br />
ja muonittavat pieniä urheilijoita<br />
ja rahoittavat näiden<br />
harrastustoimintaa erilaisilla<br />
tempauksilla.<br />
Perinteisesti urheiluseurat<br />
toimivat kuntakohtaisesti, mikä<br />
kasvattaa seurojen lukumäärää.<br />
Seurakentän pirstaleisuutta lisää<br />
myös se, että monissa lajeissa<br />
piirijärjestöt on jaettu kielen<br />
6<br />
Mikä<br />
liikuttaa<br />
kesällä<br />
Vaasanseudulla?<br />
mukaan. Piirien rajat eivät<br />
myöskään välttämättä noudata<br />
maakunta- tai seutukuntarajoja,<br />
vaan toiminnallisesti yhtenäisellä<br />
alueella voi olla useampi piiri.<br />
Vaasanseutu futaa<br />
Harrastajamäärillä mitattuna<br />
Vaasanseutu – kuten koko<br />
Pohjanmaan maakuntakin – on<br />
jalkapalloilun luvattua maata.<br />
Jalkapallo on yhtä suosittua niin<br />
suomen- kuin ruotsinkielisten<br />
harrastajien keskuudessa. Suomen<br />
palloliiton Vaasan piirin<br />
tilastojen mukaan <strong>VASEK</strong>in<br />
10 kunnan alueella on yhteensä<br />
3819 eri-ikäistä lisenssipelaajaa.<br />
Niiden lisäksi lajia harrastaa lukematon<br />
joukko takapihan pallonpotkijoita.<br />
Lisää ”futareita” tulee mukaan<br />
seurojen junioritoimintaan<br />
koko ajan. Monilla seuroilla<br />
alkaa olla jo vaikeuksia saada<br />
riittävästi harjoitusaikoja liikuntapaikoille.<br />
– Viime syksynä tehdyn ky-<br />
selyn mukaan 75 prosenttia vastanneista<br />
vaasalaisista seuroista<br />
tarvitsisi lisää harjoitusaikoja,<br />
kertoo Suomen palloliiton Vaasan<br />
piirin piirijohtaja Jukka<br />
Rautakorpi.<br />
Suuri harrastajamäärä selittänee<br />
osaksi myös sen, että näinkin<br />
pieneltä seudulta liigatasolla<br />
pelaa kaksi joukkuetta: Vaasan<br />
palloseuran miesten joukkue<br />
Veikkausliigassa ja FC Sportin<br />
joukkue naisten SM-sarjassa.<br />
Pallo hallussa<br />
Liigatasolla pelataan Vaasanseudulla<br />
myös lentopalloa. Lentopalloliigassa<br />
pelaava Vaasan<br />
Kiiston miesjoukkue sai seurakseen<br />
Laihian Lujan naiset, nykyiset<br />
Laihian Lujattaret, jotka<br />
nousivat liigaan tänä keväänä.<br />
Vaikka lentopallolla on pitkät ja<br />
menestyksekkäät perinteet Vaasanseudulla,<br />
lajin harrastaja- ja<br />
katsojamäärät jäävät huomattavasti<br />
jalkapalloa alhaisemmiksi.<br />
Kesällä lentopallon harrastajat<br />
saavat vaihtelua, kun ilmat
Virallisten harrastajalukujen perusteella<br />
jalkapallo on suosituin<br />
liikuntamuoto Vaasanseudulla<br />
ja koko Pohjanmaan maakunnassa.<br />
Enligt offi ciell statistik om antalet<br />
spelare är fotboll den populäraste<br />
motionsformen både i Vasaregionen<br />
och hela landskapet<br />
Österbotten.<br />
lämpenevät ja rantalentopallosarjat<br />
ja -turnaukset käynnistyvät.<br />
Esimerkiksi Vaasassa<br />
Tropiclandian rannassa pelataan<br />
”beachia” kesäkuun alusta<br />
lähtien joka keskiviikko. Nämä<br />
pelit on tarkoitettu kovatasoisille<br />
pelaajille. – Heinäkuussa käynnistyy<br />
kesäsarja, johon on ilmoittautunut<br />
harrastajatasoisia<br />
puulaakijoukkueita. Näitä pelejä<br />
voi tulla seuraamaan Tropiclandian<br />
Paradise Beachille maanantaisin,<br />
tiistaisin ja torstaisin,<br />
sanoo Vaasan Isku Powerin puuhamies<br />
Kari Vedenjuoksu.<br />
Globaalien urheilulajien joukossa<br />
Suomen kansallispeli pitää<br />
sitkeästi pintansa. Vaikka <strong>Vaasanseudun</strong><br />
pesäpalloinnostus ei<br />
enää olekaan aivan takavuosien<br />
tasolla, lajilla on uskollinen<br />
harrastajajoukko. Tällä hetkellä<br />
Vähänkyrön Viestin naiset pelaavat<br />
1-sarjassa, samoin Vaasan<br />
Mailan miehet.<br />
– Pesäpallo potee ajoittain<br />
pelaajapulaa myös perinteisesti<br />
vahvoilla pesisseuduilla. Ehkä<br />
ratkaisu ongelmaan löytyisi, jos<br />
pesäpallo löisi itsensä läpi suurilla<br />
kaupunkiseuduilla, miettii<br />
Erkki Teppo, Vaasan Mailan<br />
puheenjohtaja.<br />
Aktiiviharrastajien määrän<br />
laskusta huolimatta pesäpalloa<br />
pelataan yhä paljon kouluissa,<br />
myös ruotsinkielisillä alueilla,<br />
vaikka se onkin aina mielletty<br />
suomenkielisten harrastukseksi.<br />
Kentälle vai metsään<br />
Myös yleisurheilulla on vankkumaton<br />
kannattajajoukkonsa. Eri<br />
seurojen ylläpitämät yleisurhei-<br />
”Jalkapallo on yhtä<br />
suosittua niin suomen-<br />
kuin ruotsinkielistenharrastajien<br />
keskuudessa”<br />
lukoulut houkuttelevat joka vuosi<br />
toimintaan mukaan pääasiassa<br />
kouluikäisiä lapsia ja nuoria. Jokaisesta<br />
ikäkausiryhmästä pieni<br />
joukko jatkaa yleisurheilua vielä<br />
sisulisävuosienkin jälkeen, mutta<br />
monelle yleisurheilukoulu toimii<br />
ponnahduslautana muiden liikuntaharrastusten<br />
pariin.<br />
Suunnistus on Vaasanseudulla<br />
suosittu harrastuslaji, mitä<br />
todistaa mm. iltarastien suuri<br />
suosio. Esimerkiksi torstaisin<br />
järjestettävillä Vaasarasteilla käy<br />
jopa 200 suunnistajaa illassa. IF<br />
Femman ja Vaasan suunnistajat<br />
ovat vuorotellen Vaasarastien<br />
järjestelyvastuussa. Mukana on<br />
myös Vähänkyrön Viesti. Tiistai-iltaisin<br />
voi lähteä suunnistamaan<br />
vaikka Laihian Lujan tai<br />
Malax IF:n iltarasteille.<br />
Kuka tahansa voi aloittaa<br />
suunnistamisen harrastamisen,<br />
sillä auttavallakin kartanlukutaidolla<br />
pystyy aloittamaan. Lisäksi<br />
seurat järjestävät koulutusta vasta-alkajille.<br />
– Suunnistaminen<br />
on edullinen liikuntamuoto, joka<br />
sopii kaikille luonnossa liikkumisesta<br />
pitäville, sanoo iltarastien<br />
yhteyshenkilö Kaija Lähdekorpi<br />
IF Femmanista.<br />
Ohjaamatonta<br />
liikunnan harrastusta<br />
Suomalaisten ylivoimaisesti suosituin<br />
liikuntamuoto on kävely,<br />
sauvoilla tai ilman. Siihen ei<br />
tarvita ohjausta ja sitä voi harrastaa<br />
milloin itselle sopii. Sama<br />
pätee myös pyöräilyyn ja muutamassa<br />
vuodessa suosiotaan<br />
kasvattaneeseen rullaluisteluun.<br />
Erityisesti kesään sopiva liikuntamuoto<br />
on uiminen, sillä silloin<br />
sitä pääsee harrastamaan ilman<br />
sisäänpääsymaksua lukuisilla<br />
uimarannoilla. Vesien lämmettyä<br />
kuntouimarit katoavatkin<br />
uimahalleista ja suuntaavat rantavesiin.<br />
Yksi hauskimmista liikuntalajeista<br />
on tanssi. Tanssiurheilun<br />
harrastajamäärät ovat kevään<br />
Tanssi tähtien kanssa -buumin<br />
myötä hieman nousseet. Kesäisin<br />
tanssilavoilla käy kuitenkin<br />
moninkertaisesti enemmän satunnaisia<br />
parketin valloittajia,<br />
sillä tanssilavat ja Suomen kesä<br />
kuuluvat yhteen. Vaasanseudulla<br />
voi taipua tangoon tai hypellä<br />
humppaa esimerkiksi Kalliojärven<br />
lavalla tai Maalahden<br />
Åminnessa.<br />
7<br />
Hur motionerar<br />
vi på sommaren?<br />
Många idrottsplatser och -klubbar stänger sina<br />
dörrar för sommaren eller åtminstone drar<br />
ned på utbudet. Detta eftersom det inte fi nns<br />
tillräckligt med motionsintresserade, för sommarsysslor<br />
och semestrar tar sin tid. Någon<br />
sysselsättning är det ändå bra att ha; inte vill<br />
man ju bara ligga i hängmattan på villan hela<br />
sommaren.<br />
Som omväxling till trädgårdsarbete<br />
och reparationer<br />
söker vi oss till olika<br />
former av motion utomhus.<br />
Vasaregionens kommuner listar<br />
på sina webbsidor möjligheter<br />
för vad man kan göra på sin fritid<br />
på sommaren. För motionshungriga<br />
fi nns det mycket att<br />
välja mellan, allt från parkgymnastik<br />
till fallskärmshoppning.<br />
Ett stort antal föreningar<br />
I Vasaregionen fi nns tiotals<br />
idrottsföreningar som erbjuder<br />
motionsmöjligheter för människor<br />
i alla åldrar. En del av föreningarna<br />
har sektioner för olika<br />
grenar men största delen koncentrerar<br />
sig på en idrottsgren.<br />
Idrottsföreningar, speciellt deras<br />
juniorverksamhet, bygger till en<br />
stor del på talkoarbete: trogna<br />
föräldrar tränar och förser de<br />
unga idrottarna med mat och<br />
även arrangerar olika jippon för<br />
att fi nansiera ungarnas hobby.<br />
Av tradition verkar idrottsföreningar<br />
i sin egen kommun,<br />
vilket naturligtvis ökar antalet<br />
föreningar. En faktor som också<br />
bidrar till splittringen är att i<br />
många grenar har distriktsindelning<br />
gjorts enligt språket.<br />
Distriktsgränser följer nödvändigtvis<br />
inte landskaps- eller ekonomiska<br />
regionens gränser utan<br />
ett funktionellt enhetligt område<br />
kan ha fl er distrikter.<br />
Fotis är pop i Vasaregionen<br />
Mätt i antalet spelare är Vasaregionen,<br />
såsom hela landskapet<br />
Österbotten, fotbollens förlovade<br />
land. Fotboll är lika populärt<br />
bland svensk- och fi nskspråkiga.<br />
Enligt Finlands Bollförbunds statistik<br />
om Vasa distrikt fi nns det<br />
sammanlagt 3819 licensspelare<br />
i de 10 <strong>VASEK</strong>-kommunerna.<br />
Därutöver sparkar otaliga andra<br />
boll för skoj på bakgårdar.<br />
Föreningarna får ständigt<br />
nya juniormedlemmar. Många<br />
klubbar har redan svårigheter<br />
med att få tillräckligt med träningstider.<br />
– I höstas frågade vi<br />
Vasaklubbarna om deras situation<br />
med träningstider och träningsplatser.<br />
Sjuttiofem procent<br />
av de som svarade behöver mer<br />
träningstider, berättar Jukka<br />
Rautakorpi, distriktschef för<br />
Finlands Bollförbunds Vasa distrikt.<br />
Det stora antalet fotbollspelare<br />
ger en delvis förklaring till<br />
det faktum att en så här liten<br />
region har två lag på liganivån:<br />
Vaasan palloseuras herrlag<br />
i Veikkausliiga och FC Sport<br />
damlaget i FM-serien.<br />
Bollen under kontroll<br />
I Vasaregionen spelas även volleyboll<br />
på liganivån. Vaasan<br />
Kiistos herrlag spelar i ligan,<br />
och nästa säsong spelar också<br />
Laihian Lujattarets damlag som<br />
nykomlingar i ligan. Trots att<br />
volleyboll har långa och framgångsrika<br />
traditioner i regionen,<br />
har sporten betydligt mindre<br />
spelare och åskådare än fotboll.<br />
Varma vädret fl yttar även volleybollspelarna<br />
utomhus då beachvolleyserier<br />
och -turneringar<br />
startas. På Tropiclandias strand<br />
i Vasa, till exempel, spelar man<br />
”beach” varje onsdag fr.o.m.<br />
början av juni. Matcherna är<br />
avsedda för spelare på hög nivå.<br />
– I juli startas sommarserien för<br />
amatörlag. Alla kan komma och<br />
se på de här matcherna, som<br />
spelas på Tropiclandia Paradise<br />
Beach på måndagar, tisdagar<br />
och torsdagar, säger Vaasa Isku<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006
KUVA: LENTOPALLOLIITTO<br />
Powers eldsjäl Kari Vedenjuoksu.<br />
Bland dessa globala idrottsgrenar<br />
står Finlands nationalsport<br />
enträget på sig. Även om<br />
boboll inte lockar riktigt lika<br />
många fantaster i Vasaregionen<br />
som förut, har spelet sina trogna<br />
anhängare och spelare. I sommar<br />
spelar Vähänkyrön Viestis<br />
damlag och Vaasan Mailas herrlag<br />
i division 1.<br />
– Boboll lider tidvis av spelarbrist,<br />
också i de regioner där<br />
boboll av tradition är stark. En<br />
lösning på problemet kunde hittas<br />
om boboll blev populärt i de<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006<br />
stora stadsregionerna, funderar<br />
Erkki Teppo, ordförande för<br />
Vaasan Maila. Trots att antalet<br />
aktiva bobollsmänniskor har<br />
minskat, spelas boboll fortfarande<br />
mycket i skolorna, också<br />
i svenskbygder, även om det alltid<br />
betraktats som fi nskspråkigas<br />
sport.<br />
På idrottsplanen<br />
eller i skogen<br />
Friidrott har en fast grupp anhängare.<br />
Föreningarnas friidrottsskolor<br />
lockar varje år främst<br />
barn och unga i skolåldern. En<br />
8<br />
liten grupp i varje åldersklass<br />
fortsätter idrotta efter junioråren,<br />
men för många är friidrottskolan<br />
en språngbräda in i<br />
andra idrottsgrenar.<br />
Orientering är populärt i Vasaregionen,<br />
vilket bevisas bl.a.<br />
av den stora populäriteten av<br />
motionsorientering. Skärmträffen,<br />
till exempel, som arrangeras<br />
på torsdagar, samlar till och<br />
med 200 orienterare per kväll.<br />
IF Femman och Vaasan suunnistajat<br />
turas om att arrangera<br />
Skärmträffen. Vähänkyrön<br />
Viesti deltar också i arrangemangen.<br />
På tisdagkvällarna kan<br />
Yleensä kaksihenkisillä joukkueilla<br />
pelattava beach volley<br />
eli rantalentopallo tuo kesäistä<br />
vaihtelua lentopalloon. Tähän<br />
liikuntamuotoon voi tutustua<br />
esimerkiksi hotelli Tropiclandian<br />
Paradise Beachilla.<br />
Beach volley, som spelas med<br />
tvåmannalag, ger variation i volleyboll.<br />
På sommaren spelas det<br />
på Tropiclandia Paradise Beach,<br />
dit alla intresserade kan komma<br />
och följa med matcherna.<br />
” Fotboll är<br />
lika populärt<br />
bland svensk-<br />
och fi nskspråkiga.<br />
”<br />
man pröva på Laihian Lujas eller<br />
Malax IF:s kvällsorientering.<br />
Vem som helst kan börja<br />
orientera eftersom det räcker<br />
med att man kan läsa karta någorlunda.<br />
Dessutom arrangerar<br />
föreningar nybörjarkurser. –<br />
Orienteringen är ett förmånligt<br />
sätt att hålla sig i form och den<br />
passar för alla som gillar att vara<br />
ute i naturen, berättar Kaija<br />
Lähdekorpi, IF Femmans kontaktperson<br />
för Skärmträffen.<br />
Motion på egen hand<br />
Den allra populäraste motionsformen<br />
bland fi nländarna är<br />
att promenera, med eller utan<br />
stavar. Man behöver inga instruktioner<br />
eller speciella tider<br />
utan man tar en promenad precis<br />
när man vill. Samma gäller<br />
cykling och rullskridskoåkning,<br />
som blivit mycket populärt under<br />
de senaste åren. Simning är<br />
typisk sommarmotion och det är<br />
också billigt att simma: ingen inträdesavgift<br />
till badstränder. När<br />
vattnen blivit varmare lämnar<br />
konditionssimmare den varma<br />
simhallen och hoppar i vatten<br />
på simstränder.<br />
En av de roligaste motionsformerna<br />
är dans. Antalet ivriga<br />
dansfantaster har stigit i och<br />
med att man har fått följa med<br />
kändisarnas danstävlingar på<br />
teve. På somrarna samlar dansbanor<br />
ändå fl erdubbelt mera<br />
tangokavaljerer. I Vasaregionen<br />
far de danssugna till Åminne eller<br />
Kalliojärvi, till exempel.
<strong>VASEK</strong>in yhteistyökumppaneita: <strong>Oy</strong> Vaasa Parks Ab<br />
Tehokkaat toimitilat<br />
edistävät yritystoimintaa<br />
<strong>VASEK</strong>in toiminnalle<br />
on ominaista yhteistyö<br />
monen eri<br />
organisaation kanssa.<br />
Yksi <strong>VASEK</strong>in tärkeistäyhteistyökumppaneista<br />
omistajien ja<br />
toiminnan rahoittajien<br />
ohella on <strong>Oy</strong><br />
Vaasa Parks Ab, jonka<br />
omistamassa kiinteistössä<br />
<strong>VASEK</strong> toimii.<br />
<strong>Oy</strong> Vaasa Parks Ab edistää<br />
omalta osaltaan<br />
seudun yritystoimintaa<br />
mm. kehittämällä yritysalueita<br />
yhteistyössä Vaasan kaupungin<br />
kanssa sekä tarjoamalla yritysten<br />
käyttöön ajanmukaisia ja<br />
tarkoitukseen sopivia toimitiloja.<br />
Vaasa Parksin omistajia ovat<br />
Teknologiakeskus <strong>Oy</strong> Merinova<br />
Ab, <strong>Oy</strong> Wedeco Ab, Vaasan<br />
kaupunki ja Finnvera <strong>Oy</strong>j.<br />
– Vaasa Parks toimii yhteistyössä<br />
<strong>VASEK</strong>in kanssa myös<br />
muulla tavoin kuin vuokranantajana,<br />
muistuttaa toimitusjohtaja<br />
Ulla Mäki-Lohiluoma.<br />
– Me esimerkiksi markkinoimme<br />
yhdessä <strong>VASEK</strong>in kanssa Vaasaa<br />
ja tätä seutua erinomaisena<br />
etabloitumispaikkana muualla<br />
toimiville yrityksille, hän toteaa.<br />
<strong>VASEK</strong>s samarbetspartners: <strong>Oy</strong> Vaasa Parks Ab<br />
9<br />
Vaasa Parks tunnetaan parhaiten<br />
Vaasa Airport Park -alueella<br />
sijaitsevista Futura-teknologiataloista,<br />
joissa myös <strong>VASEK</strong>in<br />
toimitilat ovat. Sataprosenttisesti<br />
käytössä olevien Futura-talojen<br />
lisäksi Vaasa Parks rakentaa ja<br />
hallinnoi myös muita yritysten<br />
tarpeisiin räätälöityjä tiloja.<br />
– Producta I on hyvä esimerkki<br />
yritysten tarpeisiin räätälöidystä<br />
toimitilasta, jollaisia olemme<br />
valmiit suunnittelemaan ja rakentamaan<br />
myös jatkossa, sanoo<br />
Mäki-Lohiluoma.<br />
Vaasa Airport Parkissa on<br />
kovasti kysyntää sekä toimisto-<br />
että tuotantotilalle. Vaasa Parksilla<br />
onkin tällä hetkellä suunnitteilla<br />
useita rakennushankkeita.<br />
– Koska aika suunnittelupöydältä<br />
valmiiksi rakennukseksi on<br />
Effektiva lokaler främjar<br />
företagens verksamhet<br />
<strong>VASEK</strong>s verksamhet<br />
bygger på samarbete<br />
med olika organisationer.<br />
Den fysiska<br />
miljön för <strong>VASEK</strong><br />
erbjuds av <strong>Oy</strong> Vaasa<br />
Parks Ab som vid<br />
sidan om delägarna<br />
och fi nansiererna är<br />
en av <strong>VASEK</strong>s viktiga<br />
samarbetspartners.<br />
<strong>Oy</strong> Vaasa Parks Ab främjar<br />
regionens företagsverksamhet<br />
för sin del<br />
bl.a. genom att utveckla företagsområden<br />
i samarbete med Vasa<br />
stad och erbjuda moderna och<br />
ändamålsenliga företagslokaler<br />
för regionens företag. Vaasa<br />
Parks ägs av Teknologicentrum<br />
<strong>Oy</strong> Merinova Ab, <strong>Oy</strong> Wedeco<br />
Ab, Vasa stad och Finnvera.<br />
– Vaasa Parks samarbetar<br />
med <strong>VASEK</strong> också på andra<br />
sätt än att vara hyresvärd, påminner<br />
Vaasa Parks vd Ulla<br />
Mäki-Lohiluoma. – Tillsammans<br />
med <strong>VASEK</strong> marknadsför<br />
vi, till exempel, regionen som ett<br />
utmärkt etableringsställe för företag<br />
som är verksamma på andra<br />
orter, konstaterar hon.<br />
Vaasa Parks är bäst känd för<br />
Futura-teknologihusen i Vaasa<br />
Airport Park, där också VA-<br />
SEK har sina lokaler. Förutom<br />
Futura-husen, som har en beläggningsgrad<br />
på 100 procent,<br />
bygger och förvaltar Vaasa<br />
Parks också andra lokaler som<br />
är skräddarsydda för företag.<br />
– Producta I är ett bra exempel<br />
på en företagslokal som är byggt<br />
precis efter företagens önskemål,<br />
och fortsättningsvis är vi beredda<br />
att planera och bygga sådana<br />
hus, fortsätter Mäki-Lohiluoma.<br />
Efterfrågan på både kontors-<br />
och produktionslokaler är stor i<br />
Vaasa Airport Park. För tillfället<br />
har Vaasa Parks fl era byggprojekt<br />
under planering. – Eftersom<br />
tiden från planeringsbordet<br />
till en färdig byggnad är längre<br />
än den period under vilken fö-<br />
pidempi kuin yritysten toimitilatarpeiden<br />
ilmenemisperiodi,<br />
joitakin toimitiloja tulisi olla reservissäkin,<br />
tietää sekä rakentamiseen<br />
että yritysten kehittämiseen<br />
uransa aikana perehtynyt<br />
Mäki-Lohiluoma.<br />
Mäki-Lohiluoma toivoo<br />
myös, että Vaasa Parksin Vaasan<br />
kaupungin alueelle ja <strong>VASEK</strong>in<br />
muille <strong>Vaasanseudun</strong> kunnille<br />
toteuttamat vapaiden toimitilojen<br />
toimitilarekisterit yhdessä<br />
palvelisivat mahdollisimman<br />
hyvin tilavaihtoehtoja etsiviä<br />
yrityksiä.<br />
retagens behov på lokaler kan<br />
ändra, skulle det vara viktigt att<br />
alltid ha några lokaler i reserv,<br />
betonar Mäki-Lohiluoma, som<br />
under sin karriär har insatt sig i<br />
både byggandet och företagsutveckling.<br />
Mäki-Lohiluoma hoppas på<br />
att Vaasa Parks register över lediga<br />
företagslokaler i Vasa stad<br />
och <strong>VASEK</strong>s register över lediga<br />
företagslokaler och -tomter<br />
i de andra kommunerna i Vasaregionen<br />
tillsammans betjänar<br />
så bra som möjligt företag som<br />
söker olika alternativ.<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006
TEKSTI: ANNE KYTÖLÄ<br />
KUVAT: PEKKA MÄKYNEN<br />
Plastweld<br />
investoi<br />
rohkeasti<br />
uuteen<br />
Vähäkyröläinen muovituotteita valmistava<br />
Plastweld <strong>Oy</strong> otti runsas vuosi sitten rohkean<br />
askeleen ja investoi kaksi kertaa liikevaihtonsa<br />
verran uuteen tekniikkaan ja uuteen tuotantoon.<br />
Investointi oli rohkea, mutta<br />
ei tyhmänrohkea. Toimitusjohtaja<br />
Jussi Timonen<br />
laskeskelee vajaan kahden<br />
miljoonan euron suuruisen<br />
investoinnin nelinkertaistavan<br />
liikevaihdon neljässä vuodessa.<br />
Plastweldin viime vuoden liikevaihto<br />
oli reilut 800 000 euroa.<br />
– Uuteen tuotantoon siirtyminen<br />
oli välttämätöntä, sillä<br />
vanhan tuotannon kasvunrajat<br />
oli saavutettu, Arto Alho, yksi<br />
yhtiön kolmesta pääomistajasta<br />
sanoo.<br />
Vuonna 1998 perustettu yritys<br />
aloitti valmistamalla säätösalaojakaivoja.<br />
Vanhan tuotannon<br />
tuotteita – joiden tuotanto<br />
jatkuu uuden rinnalla – ovat<br />
esimerkiksi turvetuotannon tarpeisiin<br />
valmistettavat erikoisosat<br />
sekä sadevesikaivot ja erikoisputkistot,<br />
joita käytetään muun<br />
muassa sikaloiden lannanpoistojärjestelmissä.<br />
Tuotannon uudistamista<br />
ryhdyttiin harkitsemaan vuoden<br />
2004 loppupuolella, ja samaan<br />
aikaan alettiin etsiä yhtiöön uusia<br />
henkisiä voimavaroja. Niitä<br />
saatiin, kun tiet osuivat yksiin<br />
sapattivuottaan viettäneen Jussi<br />
Timosen kanssa. Timonen siirtyi<br />
KWH Pipe Suomen johtotehtävistä<br />
Plastweldin toimitusjohtajaksi<br />
ja osakkaaksi vuoden<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006<br />
2005 alussa.<br />
Pohdintojen ja tiedustelujen<br />
jälkeen Plastweldissa päädyttiin<br />
siihen, että tulevaisuus on rotaatiovalutekniikassa,<br />
joka mahdollistaa<br />
monenlaisten muovituotteiden<br />
valmistuksen. Uusi kone<br />
ja oppi sen käyttöön haettiin<br />
ulkomailta. Päätöksiä helpotti<br />
vahva toimialaosaaminen ja<br />
rotaatiovalutekniikalla toteutettavien<br />
tuotteiden markkinoiden<br />
kasvu.<br />
Yhtiölle suunniteltiin kokonaan<br />
uusi tuoteperhe: asumisjätevesien<br />
puhdistukseen<br />
haja-asutusalueilla tarkoitetut<br />
tuotejärjestelmät, jotka koostuvat<br />
erikokoisista säiliöistä ja<br />
muista tuotteista. Ensimmäisen<br />
kahden kuution kokoisen saostussäiliön<br />
muotoiluprojekti<br />
toteutettiin yhteistyössä Länsi-<br />
Suomen Muotoilukeskus Muovan<br />
kanssa. Suunnittelu- ja<br />
muotoilutyössä Plastweld on<br />
verkostoitunut useiden eri osaajien<br />
kanssa.<br />
Uudet tuotteet ja uusi tekniikka<br />
saatiin käyttöön nopeasti.<br />
Suunnittelusta toteutukseen kului<br />
aikaa vain reilu vuosi. – Päätöksenteon<br />
nopeus on pienen<br />
yrityksen etu, Timonen sanoo ja<br />
kehuu samalla projektiin osallistuneiden<br />
kumppaneiden, kuten<br />
TE-keskuksen, Finnveran ja<br />
10<br />
muiden rahoittaja- ja yhteistyökumppaneiden<br />
toimintaa. Plastweldissä<br />
hyvin tehdyn valmistelutyön<br />
ansiosta päätöksenteko<br />
sujui jouhevasti muuallakin.<br />
Lupaavat<br />
kasvunäkymät<br />
Noin puoli miljoonaa euroa<br />
maksanut rotaatiovalukone antaa<br />
yritykselle mahdollisuuden<br />
toimia monipuolisena alihankkijana<br />
erilaisille yhteistyökump-<br />
Toimitusjohtaja Jussi Timonen<br />
laskeskelee vajaan kahden miljoonan<br />
euron suuruisen investoinnin<br />
nelinkertaistavan liikevaihdon<br />
neljässä vuodessa.<br />
Vd Jussi Timonen beräknar att<br />
investeringen på ca två miljoner<br />
euro kommer att fyrdubbla omsättningen<br />
inom fyra år.<br />
paneille. Ensimmäiset alihankintasopimukset<br />
on jo solmittu.<br />
– Hankkimallamme koneella<br />
voidaan valmistaa erikokoisia<br />
tuotteita, myös hyvin suuria kappaleita.<br />
Se on sektori, jolla on<br />
ollut tähän asti rajallisesti kapasiteettia<br />
Suomessa, Timonen<br />
kertoo.<br />
Kasvua haetaan myös ulkomailta.<br />
Ensin suunnataan Ruotsiin<br />
ja muihin Pohjoismaihin,<br />
sitten Baltiaan ja kenties Venäjälle.<br />
Kauppa- ja teollisuusministeri Mauri Pekkarinen vihki toukokuussa rotaatiovalukoneen<br />
käyttöön. Pekkarista avustivat nauhan leikkaamisessa<br />
Plastweldin hallituksen jäsen teollisuusneuvos Jouko Ketola ja Arto<br />
Alho, yksi Plastweldin omistajista. Plastweldin muut pääosakkaat, Lenni<br />
Heinonen ja toimitusjohtaja Jussi Timonen seuraavat sivummalta.<br />
Handels- och industriminister Mauri Pekkarinen invigde rotationsgjutningsmaskinen<br />
i maj. Pekkarinen assisterades i bandklippningen<br />
av Plastwelds styrelsemedlem, industrirådet Jouko Ketola samt Plastwelds<br />
ägare Arto Alho, Lenni Heinonen och vd Jussi Timonen.
– Etsimme tässäkin partnereita,<br />
joiden kautta myynti tapahtuisi.<br />
<strong>VASEK</strong> tukee<br />
muutoksessa<br />
<strong>Vaasanseudun</strong> kehitysyhtiö<br />
<strong>VASEK</strong> on myös tukemassa ja<br />
auttamassa Plastweldiä muutoksissa.<br />
Yritysasiamies Kari Huhta<br />
kertoo, että aluksi tehtiin<br />
yrityksen peruskartoitus, joka<br />
auttoi näkemään Plastweldin<br />
kasvu- ja kehitysmahdollisuudet.<br />
Huhta avustaa myös selvityksissä,<br />
jotka liittyvät Plastweldin<br />
ulkomaankauppaa koskeviin<br />
suunnitelmiin ja markkinointitutkimuksiin.<br />
Suuren investoinnin jälkeen<br />
Plastweldissä vedetään hetki<br />
henkeä, ja tervettä kasvua<br />
tavoitellaan askel kerrallaan.<br />
Plastweldissa on tällä hetkellä<br />
11 työntekijää. – Määrä kasvaa<br />
tulevaisuudessa, sillä rotaatiokonetta<br />
käytetään aluksi kahdessa<br />
ja myöhemmin kolmessa vuorossa,<br />
kertoo tuotannosta vastaava<br />
kolmas pääomistaja Lenni<br />
Heinonen.<br />
Mauri Pekkarinen vihki<br />
uuden koneen käyttöön<br />
Plastweldin investointien ydin<br />
on suurikokoinen rotaatiovalukone.<br />
Koneen korkeus on noin<br />
kuusi metriä ja lattiapinta-alaa<br />
se vie noin 300 neliötä. Kauppa-<br />
ja teollisuusministeri Mauri<br />
Pekkarinen vihki laitteen virallisesti<br />
käyttöön toukokuussa,<br />
mutta tuotanto aloitettiin jo<br />
huhtikuussa.<br />
Rotaatiovalukoneessa voidaan<br />
valmistaa monenlaisia<br />
tuotteita, esimerkiksi säiliöitä,<br />
polttoainetankkeja, kaivoja, veneiden<br />
septitankkeja ja vesisäiliöitä<br />
sekä erilaisia komponentteja<br />
ajoneuvoteollisuudelle. Kappaleiden<br />
tilavuus voi olla suurimmillaan<br />
15 – 20 kuutiota. Raaka-aineena<br />
käytetään pääasiassa<br />
polyeteeniä, jota Plastweld ostaa<br />
muun muassa Hollannista.<br />
Nestekaasulla toimivan rotaatiovalukoneen<br />
uunissa muottia<br />
lämmitetään enimmillään<br />
280 asteeseen. Muotti kulkee<br />
koneessa tavallaan kuin karusellissa:<br />
ensin uuniin, sitten jäähdytykseen<br />
ja sieltä kappaleen<br />
purkuun. Sen jälkeen muotti täytetään<br />
uudelleen raaka-aineella.<br />
Joustava prosessi mahdollistaa<br />
pientenkin tuotantosarjojen<br />
valmistamisen kustannustehokkaasti.<br />
Plastweld gjorde<br />
en modig investering<br />
Lillkyroföretaget<br />
Plastweld Ab som tillverkar<br />
plastprodukter<br />
tog för ett år sedan<br />
ett vågat steg och<br />
investerade dubbelt<br />
sin omsättning i ny<br />
teknik och produktion.<br />
Investeringen var djärv men<br />
ändå inte dumdristig. Företagets<br />
vd Jussi Timonen<br />
beräknar att investeringen på<br />
ca två miljoner euro kommer<br />
att fyrdubbla omsättningen<br />
inom fyra år. Förra året var omsättningen<br />
drygt 800 000 euro.<br />
– Det var nödvändigt att övergå<br />
till ny produktion eftersom vi<br />
hade nått gränser för den gamla<br />
produktionen, beskriver Arto<br />
Alho, en av bolagets tre huvuddelägare.<br />
Plastweld grundades år 1998<br />
och i början tillverkade företaget<br />
reglerbara dräneringsbrunnar.<br />
Exempel på den gamla<br />
fabrikationens produkter – som<br />
fortfarande tillverkas vid sidan<br />
om de nya produkterna – är<br />
specialdelar för torvproduktion,<br />
dagvattenbrunnar och särskilda<br />
rännor för svinhusen.<br />
I slutet av 2004 började man<br />
överväga förnyande av produktionen,<br />
och samtidigt inleddes<br />
sökande efter nya mentala resurser.<br />
De kunde upptäckas då<br />
vägarna korsades med Jussi Timonen,<br />
som tog ett sabbatsår<br />
just då. Timonen fl yttade från<br />
en ledande ställning vid KWH<br />
Pipe till vd och delägare på<br />
Plastweld i början av 2005.<br />
Efter överväganden och förfrågningar<br />
kom man på Plastweld<br />
fram till att framtidens teknik<br />
är rotationsgjutningsteknik,<br />
som möjliggör tillverkning av<br />
allehanda plastprodukter. Ny<br />
maskin och kunnande hämtades<br />
från utlandet. Stark kompetens<br />
inom branschen och växande<br />
marknader för produkter tillverkade<br />
med rotationsgjutningsmaskin<br />
bidrog till beslutet.<br />
11<br />
Företaget fi ck en helt ny produktfamilj:<br />
produktsystem för<br />
behandling av hushållsavloppsvatten<br />
utanför vattenverkens<br />
avloppsnät. Systemen består<br />
av behållare i olika storlek och<br />
av andra produkter. Det första<br />
formgivningsprojektet, en sedimenteringstank<br />
på två kubik,<br />
realiserades i samarbete med<br />
Västra Finlands Designcentrum<br />
Muova. Plastweld har bildat<br />
nätverk med fl era olika aktörer<br />
inom planerings- och formgivningsbranschen.<br />
De nya produkterna och<br />
den nya tekniken kunde införas<br />
snabbt. Det tog endast ett drygt<br />
år från planering till genomförande.<br />
– Förmågan att kunna<br />
fatta snabba beslut är klart en<br />
fördel för ett litet företag, säger<br />
Timonen och prisar samtidigt<br />
projektpartners TE-centralen,<br />
Finnvera och andra fi nansierings-<br />
och samarbetspartners.<br />
Tack vare väl utfört beredningsarbete<br />
gick beslutsfattande smidigt<br />
även på andra håll.<br />
Hoppingivande<br />
tillväxtutsikter<br />
Rotationsgjutningsmaskinen,<br />
värd en halv miljon euro, ger<br />
företaget möjligheten att vara<br />
en mångsidig underleverantör<br />
för olika samarbetspartner. De<br />
första underleveransavtalen har<br />
redan slutits. – Med denna maskin<br />
kan vi tillverka produkter<br />
av olika storlek och också väldigt<br />
stora produkter. Kapaciteten på<br />
den här sektorn har hittills varit<br />
begränsad i Finland, berättar<br />
Timonen. Företaget riktar sig<br />
också utomlands; först till Sverige<br />
och de andra nordiska länderna<br />
och sedan till Baltikum<br />
och eventuellt till Ryssland. – Vi<br />
kommer att söka partners som<br />
skall handha försäljningen.<br />
<strong>VASEK</strong> stöder i<br />
omställningsåtgärder<br />
Vasaregionens utvecklingsbolag<br />
<strong>VASEK</strong> stöder och hjälper till<br />
Plastweld med omändringar.<br />
Företagsombudsman Kari<br />
Huhta berättar att först kart-<br />
” Investeringen var<br />
djärv men ändå<br />
inte dumdristig.”<br />
lades verksamheten, vilket lyfte<br />
fram företagets tillväxt- och<br />
utvecklingsmöjligheter. Huhta<br />
assisterar företaget även med utredningar<br />
om Plastwelds planer<br />
om utlandshandel och marknadsföringsundersökningar.<br />
Nu drar man andan efter<br />
den stora investeringen. Sund<br />
tillväxt sökes ett steg i taget. För<br />
närvarande har Plastweld 11<br />
anställda. – Antalet kommer att<br />
ökas i framtiden, för rotationsmaskinen<br />
används nu i två skift<br />
och meningen är att det blir tre<br />
skift, berättar Lenni Heinonen,<br />
den tredje delägaren, som<br />
är ansvarig för produktionen.<br />
Mauri Pekkarinen<br />
invigde ny maskin<br />
Den stora rotationsgjutningsmaskinen<br />
är kärnan i investeringar.<br />
Maskinen är ca 6 meter hög<br />
och tar en golvyta på ungefär<br />
300 kvadratmeter. Handels- och<br />
industriminister Mauri Pekkarinen<br />
invigde maskinen offi ciellt i<br />
maj, med produktionen inleddes<br />
redan i april.<br />
Med maskinen kan man tillverka<br />
många slags produkter, till<br />
exempel behållare, bränsletankar,<br />
brunnar, septiktankar och<br />
vattenbehållare för båtar samt<br />
olika komponenter för fordonsindustrin.<br />
Den största möjliga<br />
volymen av produkterna kan<br />
vara mellan 15 och 20 kubik.<br />
Som råvara används främst polyeten<br />
som Plastweld köper in<br />
bl.a. från Holland.<br />
Rotationsgjutningsmaskinen<br />
använder fl ytgas, och i processen<br />
värmer ugnen formen till<br />
högst 280 grader. Formen går<br />
genom maskinen som i en karusell:<br />
först in i ugnen, sedan till<br />
nedkylning, efter vilket produkten<br />
tas ur formen. Nästa steg är<br />
att formen fylls på nytt med råvaror.<br />
Processen är fl exibel och<br />
gör det möjligt att tillverka även<br />
mindre produktionsserier kostnadseffektivt.<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006
TEKSTI JA KUVA: JOHANNA HAVERI<br />
Puusepänverstaasta<br />
tulikin leipomo<br />
1960-luvun alussa Vöyrille haluttiin saada<br />
teollisia työpaikkoja. Viisikymmenpäinen joukko<br />
kuntalaisia perusti yhteisen yrityksen ja rakensi<br />
sille – puusepänverstaalle – toimitilat.<br />
Kun paikallisen osuuskaupan kanssa päästiin<br />
sopimukseen uuden, isomman leipomon<br />
perustamisesta, puusepänverstaassa aloittikin<br />
leipomo. Ensimmäiset leivät tulivat <strong>Oy</strong> Ecce-Re<br />
Ab:n uunista ulos 15.12.1962.<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006<br />
12<br />
<strong>Oy</strong> Ecce-Re Ab:n ensimmäiseksi<br />
leipuriksi palkattu<br />
Reijo Iso-Aho<br />
siirtyi Ecce-Re:hen Porin Leivästä.<br />
Vuoden kuluttua leipomon<br />
toiminnan aloittamisesta<br />
hän osti sen osake-enemmistön<br />
ja Ecce-Re muuttui perheyritykseksi.<br />
Nykyään leipomosta<br />
vastaavat Reijo Iso-Ahon tytär<br />
Rita ja hänen miehensä Anders<br />
Bondén.<br />
Paikallinen leipomo<br />
Ecce-Re:n – markkinointinimeltään<br />
Vöyrinpojan – leipomon<br />
tuotannosta noin 60 prosenttia<br />
on leipää. Konditoriatuotteet ja<br />
erilaiset suolapalat muodostavat<br />
noin 10 prosenttia, ja loput 30<br />
prosenttia koostuu kahvileivästä.<br />
Suurin osa tuotannosta kulkee<br />
kuluttajalle päivittäistavaraliikkeiden<br />
kautta. Vöyrinpojan<br />
kokonaisliikevaihto on hieman<br />
alle 3 miljoonaa euroa vuodessa,<br />
ja sen työllistävä vaikutus on<br />
kokopäiväisiksi muutettuna noin<br />
35 henkilöä.<br />
Yrityksen pääleipomo on<br />
Vöyrillä samassa rakennuksessa,<br />
jonka aktiiviset yrityksen<br />
perustajat rakensivat. Lisäksi<br />
yritysryhmään kuuluvat Uudessakaarlepyyssä<br />
sijaitseva<br />
Sandbergin leipomo, Vaasan<br />
Prismassa toimiva leipomo, ja<br />
kolme vaasalaista kahvila-konditoriaa:<br />
Göranin konditoria<br />
Rewell Centerissä, Tammipihan<br />
konditoria ja HS-Centerissä sijaitseva<br />
Café Commerce.<br />
Vöyrinpoika on vahvasti<br />
paikallinen leipomo. Sen markkina-aluetta<br />
on Pohjanmaan<br />
maakunnan rannikko Vaasasta<br />
Pietarsaareen sekä Kyrönmaan<br />
kunnat. – Paikallisuus on selkeä<br />
valinta, sillä emme halua kasvattaa<br />
omaa markkina-aluettamme.<br />
Uskomme siihen, että lähellä<br />
tuotetuille elintarvikkeille on kysyntää,<br />
sanoo Anders Bondén.<br />
Vöyrinpoika toteuttaa paikallisuuden<br />
fi losofi aa myös os-
Café Commerce on Ecce-Re:n<br />
uusin kahvila-konditoria Vaasassa.<br />
Kesäaikana Café Commercen<br />
yhteydessä toimii myös ulkoterassi<br />
Alatorilla, kertoo Anders<br />
Bondén.<br />
Café Commerce är Ecce-Re:s nyaste<br />
café-konditori i Vasa. På<br />
somrarna har Café Commerce<br />
även uteservering på Nedre torget,<br />
berättar Anders Bondén.<br />
tamalla raaka-aineita lähellä<br />
sijaitsevilta toimittajilta. – Leipomossa<br />
käytämme mm. paikallisten<br />
kanaloiden munia ja<br />
maksamaalaisen Granholmin<br />
hilloja. Konditorioissamme<br />
myytävien täytettyjen leipien<br />
välistä löytyy puolestaan Oravais<br />
Rökerin saunapalvikinkkua,<br />
Bondén luettelee.<br />
Uusia ideoita ympäristöstä<br />
Anders Bondén kiittelee suomalaista<br />
leipäkulttuuria jo vanhastaan<br />
monipuoliseksi. Matkailun<br />
<strong>Oy</strong> Ecce-Re Ab:s första<br />
bagare Reijo Iso-Aho<br />
kom till Vörå från bageriföretaget<br />
Porin Leipä. Efter<br />
att bageriet hade varit verksamt<br />
i ett år, köpte han aktiemajoriteten<br />
och Ecce-Re blev ett familjeföretag.<br />
Idag är det Iso-Ahos<br />
dotter Rita och hennes man<br />
Anders Bondén som håller i<br />
trådarna.<br />
Ett lokalt bageri<br />
Ungefär 60 procent av Ecce-<br />
Re:s, som är vidare känt med<br />
marknadsföringsnamnet Vöråpojken,<br />
produktion består av<br />
bröd. Konditoriprodukter och<br />
mukanaan tuoma fuusiokeittiökulttuuri<br />
on entisestään lisännyt<br />
uusien tuotteiden määrää. Myös<br />
Bondén myöntää, että matkoilta<br />
tarttuu mukaan monenlaisia<br />
ideoita. – Uusien leivontaideoiden<br />
lisäksi saamme matkoilla<br />
ja yhteistyöverkostomme kautta<br />
myös muita kehittämisideoita.<br />
Esimerkiksi idea Café Commercen<br />
Alatorin ulkoterassin terassivaunuun<br />
saatiin Hampurista,<br />
Bondén kertoo.<br />
Suomalaisten leipätottumukset<br />
ovat viime vuosina<br />
muuttuneet terveellisemmiksi:<br />
kokojyvän osuus on noussut ja<br />
suolan osuus pudonnut. Suolan<br />
määrää ei kuitenkaan voi<br />
pudottaa ilman, että se vaikuttaa<br />
leivän makuun. – Nykyään<br />
voimakassuolaisen leivän raja<br />
on 1,3 prosenttia. Eräät tahot<br />
suunnittelevat sen laskemista<br />
yhteen prosenttiin, mikä on leivän<br />
maun kannalta liian pieni,<br />
Bondén sanoo. – Esimerkiksi<br />
saksalaisissa leivissä, jotka tuntu-<br />
13<br />
vat maistuvan hyvin myös suomalaisille,<br />
suolaprosentti on 2.<br />
Tuoretta leipää tarvitaan<br />
Leivän ja sen raaka-aineiden<br />
hinta nousee yleiseen keskusteluun<br />
aina ajoittain. Bondén<br />
kertoo, että Vöyrinpojan kokoisessa<br />
leipomossa raaka-aineiden<br />
osuus muodostaa leivän hinnasta<br />
noin kolmanneksen ja palkkoihin<br />
uppoaa keskimäärin 40<br />
prosenttia. Kun hintaan lisätään<br />
vielä kuljetukset, leivän hinnasta<br />
ei jää kovinkaan paljoa yrityksen<br />
muiden kulujen kattamiseen.<br />
– Leipomoalalla työkustannukset<br />
ovat melko suuret leipomolaissa<br />
olevan yötyöpykälän<br />
takia. Työkustannuksia voitaisiin<br />
olennaisesti karsia, jos leipiä<br />
ei tarvitsisi toimittaa kauppoihin<br />
jo ennen niiden aukeamista<br />
– suurin osa leivästä kuitenkin<br />
ostetaan vasta klo 14 jälkeen,<br />
Bondén huomauttaa. – Leipä<br />
on loppujen lopuksi melko edul-<br />
Snickarverkstaden blev bageri<br />
I början på 1960-talet ville<br />
man få industriella arbetsplatser<br />
till Vörå. Ett femtiotal<br />
kommuninvånare grundade<br />
ett gemensamt företag och<br />
byggde lokaler för företaget<br />
som var ett snickeri.<br />
Efter ett avtal knytits med<br />
den lokala andelshandeln<br />
om grundandet av ett nytt,<br />
större bageri, var det ett<br />
bageri som inledde verksamheten<br />
i verkstaden. Den<br />
första doften av nybakat<br />
kom ur <strong>Oy</strong> Ecce-Re Ab:s ugn<br />
den 15 december 1962.<br />
olika salta bitar utgör ca 10 procent<br />
och de resterande 30 procent<br />
är kaffebröd. Största delen<br />
av produktionen når konsumenten<br />
via dagligvarubutiker. Totalomsättningen<br />
är en aning under<br />
3 miljoner euro per år och företaget<br />
anställer ca 35 personer<br />
om arbetsinsatser räknas i heltidsarbete.<br />
Huvudbageriet fi nns i Vörå,<br />
i den samma byggnaden som de<br />
aktiva företagsgrundarna har<br />
byggt. Dessutom hör Sandbergs<br />
bageri i Nykarleby, bageriet vid<br />
Prisma Vasa samt tre café-konditorier<br />
i Vasa – Görans konditori<br />
i Rewell Center, Konditori<br />
Ekgården och Café Commerce<br />
i HS-center – till företagsgruppen.<br />
Marknadsområdet omfattar<br />
den Österbottniska kustområden<br />
från Vasa till Jakobstad och<br />
Kyrolandets kommuner. – Att vi<br />
verkar lokalt är ett medvetet val,<br />
för vi vill inte öka vår marknadsandel.<br />
Vi tror på att folk vill ha<br />
livsmedel som är producerade<br />
nära dem, säger Anders Bondén.<br />
Vöråpojken genomför lokal<br />
verksamhet också genom att<br />
köpa råvaror från leverantörer<br />
som ligger nära. – I bageriet<br />
använder vi bl.a. ägg från lokala<br />
hönshus och sylter från<br />
Granholms i Maxmo. Basturökt<br />
skinka från Oravais Rökeri är<br />
en av ingredienserna i de fyllda<br />
smörgåsar som vi säljer i våra<br />
konditorier, förklarar Bondén.<br />
Omgivningen<br />
ger nya uppslag<br />
Anders Bondén berömmer fi nländsk<br />
brödkultur för att ha<br />
varit mångsidig redan länge. I<br />
och med den ökade turismen<br />
har matlagningskulturer fusionerats,<br />
vilket i sin tur har fört<br />
med sig ännu mer nya produkter.<br />
Bondén medger att han<br />
fått mycket idéer på sina resor.<br />
– Från resorna och via vårt samarbetsnätverk<br />
får vi förutom nya<br />
uppslag för bakning även andra<br />
utvecklingsidéer. Idéen till serveringsvagnen<br />
på Café Commerce<br />
uteservering på Nedre torget<br />
fi ck vi från Hamburg, till exempel,<br />
berättar Bondén.<br />
Finländarnas brödvanor<br />
har under de senaste åren blivit<br />
hälsosammare: nu äter vi mera<br />
fullkorn och mindre salt. Det<br />
går ändå inte att minska andelen<br />
salt utan att man märker en<br />
ändring i smaken. – Idag räknas<br />
bröd med 1,3 procent salt som<br />
extrasaltat men planer fi nns att<br />
sänka det till 1 procent, vilket är<br />
KUVA: PEKKA HAAPANEN<br />
Ecce-Re:n leivät leivotaan Vöyrillä<br />
samassa rakennuksessa, jossa<br />
leipomon ensimmäiset leivät valmistettiin<br />
joulukuussa 1962.<br />
Ecce-Re bakar bröd i Vörå i samma<br />
byggnad där bageriets första<br />
bröd bakades i december 1962.<br />
lista, jos sitä vertaa vaikka oluen<br />
tai linja-autolipun hintaan, hän<br />
jatkaa.<br />
Tuoretta, lähellä leivottua<br />
leipää tarvitaan jatkossakin. Ja<br />
niin tarvitaan myös ahkeria leipuripariskuntia,<br />
joille leipomoyrittäminen<br />
on elämäntapa.<br />
för litet med tanke på smaken,<br />
säger Bondén. – Saltprocent till<br />
exempel i tyskt bröd, som verkar<br />
smaka väl även för fi nländarna,<br />
är 2.<br />
Folk vill ha färskt bröd<br />
Pris på bröd och råvaror kommer<br />
upp i allmän diskussion<br />
med jämna mellanrum. Bondén<br />
berättar att i ett bageri av<br />
samma storlek som Vöråpojken<br />
utgör råvarorna ca en tredjedel<br />
av brödpriset, och lönerna ca<br />
40 procent. Med transportkostnaderna<br />
ännu till, lämnar det<br />
inte mycket att täcka företagets<br />
andra kostnader med.<br />
– I bageribranschen är arbetskostnaderna<br />
ganska stora på<br />
grund av paragrafen om nattarbete<br />
i lagen om arbetet i bagerier.<br />
Kostnaderna kunde klart<br />
minskas om man inte behövde<br />
leverera bröd till butiker redan<br />
innan de öppnats – största delen<br />
av brödet köps ändå först efter<br />
kl. 14, då det inte mer är färskt,<br />
påpekar Bondén. – Bröd är sist<br />
och slutligen relativt förmånligt<br />
om man jämför med till exempel<br />
öl eller en bussbiljett, fortsätter<br />
han.<br />
Fortsättningsvis behöver vi<br />
färskt bröd som är bakat nära.<br />
Och så behöver vi också fl itiga<br />
bagarpar vars levnadssätt är att<br />
driva ett eget bageri.<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006
uutiset nyheter<br />
Ruotsin kuningaspari tulee onnittelemaan<br />
400-vuotisjuhliaan<br />
viettävää Vaasaa syyskuussa<br />
2006.<br />
Svenska kungaparet kommer till<br />
Vasa i september 2006 för att<br />
gratulera den 400-åriga staden.<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006<br />
KUVA: LEHTIKUVA / JAAKKO AVIKAINEN<br />
Vaasa juhlii<br />
syntymäpäiviään<br />
Kaikille avoimet Vaasan 400vuotissyntymäpäiväjuhlatjärjestetään<br />
9.–13.8.2006 heti valtakunnallisten<br />
Kotiseutupäivien<br />
jälkeen. Syntymäpäiväjuhlien<br />
ohjelmaan kuuluvat mm. historiallinen<br />
päivä Vanhassa Vaasassa,<br />
kansanjuhla Vaasan torilla,<br />
Taiteiden yö, Street Festival<br />
Vaasa ja Vaasan marssin kansainvälinen<br />
kävelytapahtuma.<br />
Vaasa 400 vuotta -kansanjuhlassa<br />
esiintyvät Vaasan kaupunginorkesterin<br />
solistina tenori Tomi<br />
Metsäketo ja vaasalainen<br />
mezzo-sopraano Wivan Nygård-Fagerudd.<br />
Street Festival<br />
puolestaan tuo Vaasan torille<br />
viihdemaailman huippunimiä,<br />
kuten Jari Sillanpää, Kirka ja<br />
Olavi Uusivirta.<br />
Vaasan perustamispäivän 2.10.<br />
yhteydessä järjestetään Vaasan<br />
päivät pääjuhlineen ja kaupunginvaltuuston<br />
juhlaistuntoineen.<br />
Juhlavuoden kohokohta on<br />
Ruotsin kuninkaan Kaarle<br />
XVI Kustaan ja kuningatar<br />
Silvian vierailu Vaasassa 13.–<br />
14.9.2006.<br />
Lisätietoja juhlavuodesta saa<br />
osoitteesta / Mer om jubileumsåret<br />
på:<br />
www.vaasa.fi /vaasa400<br />
FORUM<br />
14<br />
Vasa fi rar sin<br />
födelsedag<br />
Vasa 400-födelsedagsfest för allmänheten<br />
arrangeras 9–13.8.<br />
2006, genast efter riksomfattande<br />
Hembygdsdagar. I programmet<br />
står bl.a. en historisk<br />
dag i Gamla Vasa, folkfest på<br />
Vasa torg, Konstens natt, Street<br />
Festival Vaasa och Vasa marsch,<br />
ett internationellt fotvandringsevenemang.<br />
På folkfesten uppträder tenoren<br />
Tomi Metsäketo och mezzosopranen<br />
Wivan Nygård-Fagerudd<br />
som Vasa stadsorkesterns<br />
solister. Street Festival<br />
fyller torget med toppnamn i<br />
underhållning: Jari Sillanpää,<br />
Kirka och Olavi Uusivirta,<br />
bland andra.<br />
I samband med den egentliga<br />
födelsedagen den 2 oktober arrangeras<br />
Vasadagar med huvudfesten<br />
och stadsfullmäktiges<br />
jubileumssession. Höjdpunkten<br />
på jubileumsåret är Sveriges<br />
kung Carl XVI Gustafs och<br />
drottning Silvias besök i Vasa<br />
13–14.9.2006.<br />
Ralf Nylund pakkaa Ruotsin hoviin<br />
tilattuja orvokkeja Korsnäsin<br />
kauppapuutarhalla.<br />
Ralf Nylund på Korsnäs KHT<br />
packar penséer som ska levereras<br />
till svenska hovet.<br />
Korsnäsissa<br />
hovihankkija<br />
Korsnäsin kauppapuutarha<br />
(KHT) sai kunnian toimittaa<br />
orvokkeja Ruotsin kuninkaan<br />
Kaarle XVI Kustaan syntymäpäiville<br />
vappuaatoksi. Orvokit<br />
istutettiin Tukholman kuninkaanlinnan<br />
pihamaalle.<br />
– Tämä oli ensimmäinen tilaus<br />
Ruotsin hovista. Ajankohta<br />
sattui sopivasti, kun kuningas<br />
itse on tulossa vierailulle Vaasaan<br />
myöhemmin tänä vuonna,<br />
sanoo Lis-Britt Södergran<br />
KHT:lta.<br />
Aiemmin KHT:n kukista on<br />
saatu nauttia mm. Yhdysvaltain<br />
Moskovan suurlähetystössä sekä<br />
EU:n huippukokouksessa Helsingissä.<br />
Hovleverantör<br />
i Korsnäs<br />
Korsnäs handelsträdgård (KHT)<br />
fi ck äran att leverera penséer till<br />
kung Carl XIV Gustafs födelsedag<br />
på valborgsmässoafton.<br />
Penséerna planterades ut vid<br />
Kungliga Slottet i Stockholm.<br />
– Den här var den första beställningen<br />
från svenska hovet. Tidpunkten<br />
var utmärkt, eftersom<br />
kungen själv kommer att besöka<br />
Vasa senare i år, säger Lis-Britt<br />
Södergran på KHT.<br />
Tidigare har man kunnat beundra<br />
KHT-blommor bl.a. på<br />
Förenta staternas ambassad i<br />
Moskva och vid EU:s toppmöte<br />
i Helsingfors.<br />
KUVA: KORSNÄS-NYTT
Stakesin<br />
alueyksikkö<br />
Vaasaan<br />
Stakes on perustanut alueyksikön<br />
Vaasaan. Yksikön tehtävinä<br />
ovat laaja-alaisen mielenterveys-,<br />
päihde- ja maahanmuuttajatyön<br />
kehittämis- ja tutkimustoiminta.<br />
Yksikön vahvuus on aluksi neljä<br />
työntekijää, ja jatkossa toiminta<br />
laajenee.<br />
Alueyksikön virallisia avajaisia<br />
vietettiin 26.5.2006 Åbo<br />
Akademin tiloissa. Avajaispuheenvuoroja<br />
pitivät peruspalveluministeri<br />
Liisa Hyssälä,<br />
toinen valtionvarainministeri<br />
Ulla-Maj Wideroos sekä paikallisten<br />
toimijoiden edustajat.<br />
Avajaisten yhteydessä pidettiin<br />
myös asiantuntijaseminaari,<br />
jonka aiheena oli ”Pohjanmaasta<br />
mielenterveyden edistämisen<br />
huippualue?”<br />
Uuden yksikön toiminta perustuu<br />
Stakesin sekä Vaasan<br />
sairaanhoitopiirin, kaupungin,<br />
yliopiston ja Åbo Akademin<br />
Vaasan yksikön solmimaan puitesopimukseen.<br />
Alueyksikön toiminta-ajatuksena<br />
on toteuttaa<br />
kansallisesti ja kansainvälisesti<br />
merkittävää tutkimus- ja kehittämistyötä<br />
laaja-alaisen mielenterveys-,<br />
päihde- ja maahanmuuttajatyön<br />
alueella yhteistyössä<br />
paikallisten toimijoiden kanssa.<br />
Samalla voidaan kehittää alueellista<br />
palvelujärjestelmää. Yksikön<br />
vahvuutena on juuri poikkisektoriaalinen<br />
lähestymistapa.<br />
Alueyksikkö toimii osana Stakesin<br />
Kuntapalvelut-tulosaluetta ja<br />
täydentää tulosalueen Helsingissä<br />
sijaitsevia toimintoja. Yksikön<br />
johtajana toimii tutkimusprofessori<br />
Kristian Wahlbeck.<br />
Stakes<br />
regionenhet<br />
till Vasa<br />
Stakes (Forsknings- och utvecklingscentralen<br />
för social- och<br />
hälsovård) har inrättat en<br />
regionenhet i Vasa. Enheten har<br />
till uppgift att utveckla och forska<br />
i mentalvårdsarbete, alkohol-<br />
och drogarbete samt arbete<br />
med invandrare. Till att börja<br />
med har enheten fyra anställda;<br />
i framtiden kommer verksamheten<br />
att utökas.<br />
Vasaenheten invigdes offi ciellt<br />
26.5.2006 på Åbo Akademi. På<br />
tillställningen hölls öppningsanföranden<br />
av omsorgsminister<br />
Liisa Hyssälä, andra fi nansminister<br />
Ulla-Maj Wideroos<br />
och representanter för lokala<br />
aktörer. I samband med invigningen<br />
arrangerades ett expertseminarium<br />
kring främjande av<br />
mental hälsa i Österbotten.<br />
Verksamheten vid den nya enheten<br />
bygger på ett partnerskapsavtal<br />
mellan Stakes och Vasa<br />
sjukvårdsdistrikt, Vasa stad,<br />
Vasa universitet och Åbo Akademi<br />
i Vasa. Verksamhetsidén<br />
är att forska i och utveckla arbete<br />
inom mentalvård samt med<br />
missbrukare och invandrare på<br />
en nationellt och internationellt<br />
högklassig nivå i samarbete med<br />
lokala aktörer. Samtidigt är det<br />
möjligt att utveckla servicesystemet<br />
i regionen. Enhetens styrka<br />
ligger i dess tvärsektoriella sätt<br />
att verka.<br />
Regionenheten är en del av<br />
Stakes resultatområde Konsulttjänster<br />
för kommuner och den<br />
kompletterar resultatområdets<br />
funktioner i Helsingfors. Chefen<br />
för enheten är forskningsprofessor<br />
Kristian Wahlbeck.<br />
15<br />
FORUM<br />
Nuorten saaristoseikkailuVaasanseudulle<br />
Vaasanseutu on vahvasti näkyvissä<br />
MTV3-kanavalle tehtävässä<br />
uudessa WOIMAXI-ohjelmassa.<br />
Nuorille suunnatussa<br />
seikkailuhenkisessä kilpailussa<br />
kuusi joukkuetta kisaa erilaisissa<br />
energiaan liittyvissä tehtävissä<br />
Vaasan ja lähikuntien saaristossa.<br />
Kilpailutehtävät ovat fyysisesti<br />
vaativia ja niissä tarvitaan<br />
nokkeluutta ja myös energiaan<br />
liittyvää tietämystä. Kilpailun<br />
osallistujat ovat 9–11 -vuotiaita.<br />
WOIMAXI-ohjelma kuvataan<br />
<strong>Vaasanseudun</strong> saaristossa sekä<br />
Wasalandiassa ja Tropiclandiassa<br />
elokuussa 2006. Ohjelman<br />
rekrytointikampanja on pyörinyt<br />
MTV3-kanavalla sekä Internetissä<br />
toukokuusta lähtien.<br />
Yhdeksänosaisen ohjelman TVlähetykset<br />
alkavat joulukuussa<br />
2006 ja uusinnat tulevat ulos<br />
ensi kesänä.<br />
Muualla Euroopassa suosituksi<br />
tulleen ohjelmaformaatin suomalainen<br />
tuottaja on Mandart<br />
Production ja sen kuvausjärjestelyistä<br />
vastaa Mediacity/Pohjanmaan<br />
mediakomissio. Ohjelman<br />
tuotantoon ja sen tukemiseen<br />
osallistuu monia yrityksiä ja yhteisöjä<br />
Vaasanseudulta.<br />
Lisätietoja / Närmare<br />
uppgifter:<br />
www.mtv3.fi /woimaxi<br />
uutiset nyheter<br />
Skärgårdsäventyr<br />
för<br />
unga i<br />
Vasaregionen<br />
Vasaregionen är i fokus i den<br />
nya tävlingen WOIMAXI som<br />
produceras för MTV3-kanalen.<br />
Den äventyrliga tävlingen riktar<br />
sig till unga och i den tävlar<br />
6 lag i olika uppdrag som är<br />
förknippade med energi. Tävlingsuppgifterna<br />
är fysiskt krävande<br />
och dessutom gäller det<br />
att vara kvick och ha kunskaper<br />
om energi. Deltagarna är 9–11<br />
år gamla.<br />
WOIMAXI spelas in i Vasaregionens<br />
skärgård samt på Wasalandia<br />
och Tropiclandia i augusti<br />
2006. Rekryteringskampanjen<br />
för att hitta deltagare i tävlingar<br />
har gått på MTV3 och på webben<br />
sedan maj. Programmet<br />
med nio avsnitt börjar sändas i<br />
december 2006 och repriserna<br />
på sommaren 2007.<br />
Programformatet, som blivit<br />
populärt i andra europeiska<br />
länder, produceras i Finland av<br />
Mandart Production och för<br />
inspelningarna svarar MediaCity/Mediekommissionen<br />
för<br />
Österbotten. Ett stort antal företag<br />
och sammanslutningar i<br />
Vasaregionen är med i produktionen<br />
samt stöder den.<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006
uutiset nyheter<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006<br />
Päätös Merenkurkunmaailmanperintökohteesta<br />
heinäkuussa<br />
UNESCOn alaisen Maailmanperintökomitean<br />
tehtävänä on<br />
hyväksyä uusia kulttuuri- tai<br />
luonnonperintökohteita maailmanperintölistalle<br />
sekä tutkia,<br />
kuinka listalla olevia kohteita<br />
hoidetaan.<br />
Maailmanperintökomitea pitää<br />
seuraavan kokouksensa Liettuan<br />
Vilnassa 8.–16.7.2006. Tässä<br />
kokouksessa on esillä myös Merenkurkun<br />
hakemus maailman<br />
luonnonperintökohteiden joukkoon.<br />
Suomen hakemus on ollut<br />
ilmeisen hyvä, sillä tarkentavia<br />
kysymyksiä ei ole tullut, mikä<br />
on normaali käytäntö silloin, jos<br />
puutteita ilmenee.<br />
Merenkurkun maailmanperintökohdehakemuksen<br />
kohtalosta pidetään<br />
maanantaina 17.7.2006<br />
Björköbyssä tiedotustilaisuus,<br />
jonne odotetaan myös ympäristöministeri<br />
Jan-Erik Enestamia.<br />
Mikäli hakemus hyväksytään,<br />
asiasta tiedotetaan lisää kesän<br />
aikana ja maailmanperintökohteen<br />
alueelle järjestetään myös<br />
useita retkiä.<br />
Lisätietoja: Susanna Ollqvist,<br />
Metsähallitus,<br />
puh. 040 556 2652<br />
Beslutet om<br />
Världsarvet<br />
Kvarken<br />
fattas i juli<br />
UNESCOs världsarvskommitté<br />
ansvarar för att föra upp nya<br />
kultur- eller naturarv på förteckningen<br />
över världsarv och undersöka<br />
hur man bevarar de objekt<br />
som redan fi nns på listan.<br />
Världsarvskommittén sammanträder<br />
nästa gång i Vilnius, Lett-<br />
FORUM<br />
16<br />
land, 8–16.7.2006. Då handlas<br />
även Kvarkens ansökan om att<br />
bli ett världsnaturarv. Ansökan<br />
har visat sig vara uppenbart bra,<br />
för inga preciserande frågor har<br />
ställts, vilket görs normalt om<br />
det fi nns brister i ansökan.<br />
Presskonferens om världsarvsbeslutet<br />
ordnas i Björköby måndagen<br />
17.7.2006 och där väntas<br />
även miljöminister Jan-Erik<br />
Enestam delta. Ifall beslutet är<br />
positivt, kommer världsarvet att<br />
lyftas fram i rampljuset genom<br />
att informera och ordna utfl ykter<br />
till världsarvsområdet.<br />
Närmare uppgifter:<br />
Susanna Ollqvist, Forststyrelsen,<br />
tfn 040 556 26 52<br />
Uudet osaamiskeskusohjelmat<br />
haussa<br />
Valtakunnallisessa osaamiskeskusohjelmassa<br />
alkaa vuodenvaihteessa<br />
uusi ohjelmakausi<br />
vuosille 2007-2013. Uudella ohjelmakaudella<br />
valtakunnallisen<br />
yhteistyön merkitys korostuu<br />
ja kuhunkin osaamisklusteriin<br />
kootaan useampia alueellisia<br />
osaamiskeskuksia.<br />
Energiatekniikan osaamiskeskusohjelmaa<br />
toteuttanut Teknologiakeskus<br />
Merinova on<br />
jättänyt hakemuksen myös uudelle<br />
kaudelle. Merinova hakee<br />
koordinaattorin roolia valtakunnallisessa<br />
klusterissa, jonka osaamisalana<br />
ovat tulevaisuuden<br />
energiateknologiat.<br />
Vaasanseutu osallistuu myös<br />
media-alaan kuuluvan digitaalisen<br />
sisällöntuotannon<br />
osaamiskeskusohjelman hakemiseen.<br />
Ohjelmahakemuksen<br />
koordinaattori on Uudenmaan<br />
osaamiskeskus Culminatum ja<br />
vaasalaispartneri on Merinova.<br />
Åbo Akademin MediaCityllä on<br />
päävastuu ohjelman toteuttamisesta<br />
Vaasanseudulla.<br />
Lisätietoja: Yrjö Halttunen<br />
(06) 282 8255 tai Kari Luoma<br />
(06) 282 8241.<br />
Sökes: nya<br />
program för<br />
kompetenscentra<br />
Den nya programperioden för<br />
det nationella kompetenscentrumprogrammet<br />
omfattar åren<br />
2007–2013. Då kommer betydelsen<br />
av nationellt samarbete<br />
att framhävas, och varje kompetenskluster<br />
kommer att ha fl er<br />
regionala kompetenscenter.<br />
Teknologicentrum Merinova,<br />
som har genomfört kompetenscentrumprogrammet<br />
inom energitekniken,<br />
har lämnat in en<br />
ansökan till den nya programperioden.<br />
Merinova ansöker om<br />
en roll som koordinator i ett nationellt<br />
kluster med framtidens<br />
energiteknologier som sitt kompetensområde.<br />
Vasaregionen ansöker också om<br />
att vara med i ett kompetenscentrum<br />
för innehållsproduktion<br />
i digitala medier. Programansökan<br />
koordineras av Nylands<br />
kompetenscentrum Culminatum<br />
och partnern i Vasa är<br />
Merinova. Huvudsansvaret för<br />
verkställandet av programmet i<br />
Vasaregionen ligger på Media-<br />
City vid Åbo Akademi.<br />
Närmare uppgifter:<br />
Yrjö Halttunen (06) 282 82 55<br />
eller Kari Luoma<br />
(06) 282 82 41.
TEKSTI: JOHANNA HAVERI KUVA: PEKKA MÄKYNEN<br />
Parasta Vaasanseudulla<br />
on meri<br />
Lehden edellisessä numerossa<br />
kysyimme, mikä on<br />
vastaajien mielestä parasta<br />
Vaasanseudulla. Vastauksia tuli<br />
kaikkiaan 1438 ja yli kolmannes<br />
vastaajista oli sitä mieltä, että<br />
paras asia Vaasanseudulla liittyy<br />
mereen tai meren läheisyyteen.<br />
Selkeäksi kakkoseksi selvisivät<br />
Tropiclandia ja Wasalandia, yhteensä<br />
17 prosenttia vastaajista<br />
oli sitä mieltä, että jompikumpi<br />
tai molemmat ovat parasta<br />
Vaasanseudulla. Noin seitsemän<br />
prosenttia vastaajista kehui seudun<br />
kaksikielisyyttä ja monikulttuurisuutta<br />
parhaaksi asiaksi.<br />
Sama määrä vastaajia oli sitä<br />
mieltä, että urheilumahdollisuudet<br />
eri muodoissaan ovat parasta.<br />
Yksittäisenä urheilupaikkana<br />
vastausten joukosta nousi esiin<br />
Vaasan uudistettu uimahalli.<br />
Hyvät opiskelu- ja työskentelymahdollisuudet<br />
olivat parasta<br />
TEKSTI JA KUVA: JOHANNA HAVERI<br />
Miten yritykset kokevat<br />
<strong>VASEK</strong>in toiminnan<br />
<strong>VASEK</strong> teettää viestintätieteen<br />
opintojen loppuvaiheessa<br />
olevalla Heidi<br />
Mäenpäällä kyselytutkimuksen,<br />
jossa selvitetään seudun<br />
yritysten kokemuksia <strong>VASEK</strong>in<br />
toiminnasta ja viestinnästä. Kysely<br />
on osa Mäenpään lopputyötä<br />
Vaasan yliopiston viestintätieteen<br />
laitoksella.<br />
Kyselyn avulla tutkitaan,<br />
millaiseksi yhteistyökumppaniksi<br />
ja viestijäksi alueen yritykset<br />
kokevat <strong>VASEK</strong>in. Samalla<br />
selvitetään, miten yritykset haluaisivat<br />
<strong>VASEK</strong>in jatkossa viestivän<br />
omasta toiminnastaan.<br />
Kysely lähetettiin huhtikuun<br />
ja toukokuun vaihteessa noin<br />
500 yritykselle. Vastausten analyysi<br />
valmistuu syksyyn mennessä.<br />
Heidi Mäenpää selvittää seudun<br />
yritysten kokemuksia <strong>VASEK</strong>in<br />
toiminnasta ja viestinnästä.<br />
noin neljässä prosentissa vastuksista.<br />
Moni kehui parhaaksi paikaksi<br />
omaa asuinympäristöään ja<br />
niissä vastauksissa hajonta oli<br />
luonnollisesti runsasta. Liikenneyhteydet<br />
seudulla ja seudulta<br />
ulospäin saivat myös kiitosta.<br />
Myös Vaasan uusittu kauppatori<br />
kävelykatuineen sai ansaittua<br />
huomiota, sitä kiitteli lähes neljä<br />
prosenttia vastaajista.<br />
Onnetar arpoi kilpailun voittajiksi<br />
Paula Ruokojan Vaasasta<br />
ja Arja Rantamäen Laihialta.<br />
Palkintona olleet kylpylä Tropiclandian<br />
perheliput on postitettu<br />
heille. Toivotamme onnea voittajille<br />
ja kiitämme kaikkia kilpailuun<br />
osallistuneita.<br />
17<br />
Det bästa i Vasaregionen:<br />
havet<br />
I<br />
förra numret av <strong>VASEK</strong> <strong>Forum</strong><br />
frågade vi av läsarna vad<br />
de tycker är det allra bästa i<br />
Vasaregionen. Vi fi ck in hela<br />
1438 svar av vilka en tredjedel<br />
hade att göra med havet och att<br />
bo nära havet.<br />
Näst mesta röster gick åt både<br />
Tropiclandia och Wasalandia:<br />
17 procent av de som svarat<br />
tyckte att någondera eller båda<br />
är det bästa i Vasaregionen.<br />
Ungefär sju procent tyckte att<br />
regionens tvåspråkighet och<br />
mångkulturism är det bästa som<br />
fi nns. Olika idrottsmöjligheter<br />
var i toppen i sju procent av svaren,<br />
och i två procent av dem<br />
nämndes den renoverade Vasa<br />
simhallen som den bästa enskilda<br />
idrottsanläggningen. Goda<br />
studie- och arbetsmöjligheter<br />
var bästa enligt ca 4 procent av<br />
alla som svarat.<br />
Många prisade sin egen boendemiljö;<br />
spridningen var naturligtvis<br />
stor. Även trafi kförbindelser<br />
inom regionen och utåt ansågs<br />
vara värda att nämnas. Vasas<br />
förnyade torg och gågata fi ck<br />
välförtjänad uppmärksamhet i<br />
närmare fyra procent av svaren.<br />
De lyckliga vinnarna Paula<br />
Ruokoja i Vasa och Arja Rantamäki<br />
i Laihela har fått familjebiljetter<br />
till Tropiclandia. Vi<br />
gratulerar dem och tackar alla<br />
som deltog i tävlingen!<br />
Hur upplever regionens<br />
företag <strong>VASEK</strong>?<br />
Heidi Mäenpää, studerande<br />
i kommunikationsvetenskaper,<br />
utför<br />
en kartläggning om företagens<br />
erfarenheter av <strong>VASEK</strong>. Kartläggningen<br />
är en del av Mäenpääs<br />
avhandling pro gradu på<br />
institutionen för kommunikationsforskning<br />
vid Vasa universitet.<br />
Med hjälp av kartläggningen<br />
önskar vi få information om hur<br />
företagare i regionen upplever<br />
<strong>VASEK</strong> som samarbetspartner<br />
och förmedlare av information.<br />
Samtidigt är det viktigt för oss<br />
att få veta företagens önskemål<br />
om hur <strong>VASEK</strong> skulle kunna<br />
informera om sin verksamhet i<br />
fortsättningen.<br />
Enkäten skickades till ca 500<br />
företag vid månadsskiftet aprilmaj.<br />
Svaren analyseras till hösten.<br />
Heidi Mäenpää kartlägger företagens<br />
erfarenheter av <strong>VASEK</strong>s<br />
verksamhet och information.<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006
TEKSTI: JOHANNA HAVERI KUVA: KUVAKORI<br />
CODE kehittää<br />
yritysten kilpailukykyä<br />
Kansainvälisesti toimivat päähankkijayritykset<br />
edellyttävät omilta toimittajiltaan yhä suurempaa<br />
tehokkuutta, joustavuutta ja laajempaa tarjontaa.<br />
Päähankkijat haluavat ostaa suuria kokonaisuuksia<br />
ja pitää suorien toimittajasuhteiden määrän<br />
mahdollisimman pienenä. Tämä asettaa alihankintaketjun<br />
yritykset myös Vaasanseudulla suurten<br />
haasteiden eteen.<br />
Rannikko-Pohjanmaan<br />
yrittäjien aluejärjestö<br />
(RPY) on aidosti huolissaan<br />
työn säilymisestä tällä<br />
alueella. Se näkee, että toimittajayritysten<br />
on pystyttävä kehittämään<br />
kilpailukykyään, jotta<br />
alihankintatyöpaikat saadaan<br />
pysymään seudulla.<br />
RPY teki jäsenistönsä keskuudessa<br />
kyselyn, jossa se selvitti<br />
jäsenten tarvetta ja halukkuutta<br />
osallistua yhteiseen kilpailukyvyn<br />
kehittämishankkeeseen. Yli<br />
80 prosenttia vastaajista suhtautui<br />
hankkeeseen positiivisesti<br />
ja oli valmis harkitsemaan yhteistoimintaa<br />
muiden yritysten<br />
kanssa. Kyselyn perusteella suurimmiksi<br />
yksittäisiksi kehittämiskohteiksi<br />
nousivat kansainvälis-<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006<br />
tyminen ja markkinointi.<br />
Kilpailukyvyn<br />
kehittämishanke<br />
RPY:n edustajat tiedustelivat<br />
<strong>VASEK</strong>in mahdollisuuksia rahoittaa<br />
alihankkijayritysten kilpailukyvyn<br />
kehittämistä. Käytyjen<br />
neuvottelujen tuloksena<br />
syntyi CODE-hanke, jonka<br />
nimi viittaa kilpailukyvyn kehittämiseen<br />
(Competitiveness<br />
Development). Hanke on osa<br />
Pohjanmaan metalliteollisuuden<br />
MetNet-koordinointihanketta ja<br />
60 prosenttia sen rahoituksesta<br />
tulee MetNetin, <strong>VASEK</strong>in,<br />
Concordian ja Företagshuset<br />
Dynamon kautta. Osallistuvat<br />
18<br />
yritykset rahoittavat lopun hankkeesta<br />
itse. Hankkeen toteutusvastuu<br />
on Teknologiakeskus<br />
Merinovalla ja sen käytännön<br />
toteutuksen hoitaa on <strong>Oy</strong> SM-<br />
TEC Ltd:n Kim Backman.<br />
– Haluamme varmistaa, että<br />
alueella toimivat alihankkijayritykset<br />
pystyvät vastaamaan päähankkijoiden<br />
asettamiin haasteisiin<br />
myös tulevaisuudessa,<br />
Backman kertoo. – Yhteistyön<br />
oppiminen on pk-yrityksille tärkeä<br />
asia tulevaisuuden kehittymisen<br />
kannalta. Pyrimme<br />
luomaan yritysten välille aitoa<br />
verkostoyhteistyötä, jonka avulla<br />
yritykset voivat olla mukana kehittyvien<br />
markkinoiden kasvussa.<br />
CODE:ssa selvitetään sekä<br />
päähankkijayritysten että alihankintaa<br />
tekevien yritysten<br />
kehittämistarpeet. Näiden tarpeiden<br />
pohjalta määritellään kehittämisalueet<br />
sekä tuotteiden,<br />
palveluiden, prosessien ja henkilöstön<br />
kehittämistarpeet. Nämä<br />
tarpeet pyritään täyttämään yrityskohtaistenkehittämishankkeiden<br />
avulla. Samanaikaisesti<br />
luodaan toimiva yritysverkosto,<br />
jolle asetetaan omat kehittymistavoitteet.<br />
– Tunnusomaista toimivalle<br />
verkostoyhteistyölle on<br />
yhteinen toiminta-ajatus ja yhteiset<br />
tavoitteet. Myös verkoston<br />
jäsenten keskinäinen toiminta<br />
on avointa ja luottamuksellista,<br />
Backman toteaa.
Verkottuminen tärkeää<br />
Rannikko-Pohjanmaan yrittäjien<br />
edustaja Caj-Erik Karp<br />
on CODE-hankkeen ohjausryhmän<br />
puheenjohtaja. Itsekin<br />
päivätyönsä alihankintaketjussa<br />
tekevä Karp kokee hankkeen<br />
tärkeäksi tehtäväksi edistää pkyritysten<br />
verkottumista.<br />
– Meille pohjalaisille yrittäjille<br />
yhteistyön tekeminen on<br />
joskus vaikeaa. Meidän pitäisi<br />
nähdä, että verkostoyhteistyössä<br />
naapurin saama tilaus ei ole<br />
Distriktsorganisationen<br />
Kust-Österbottens Företagare<br />
(KÖF) är genuint<br />
bekymrad över att arbete<br />
försvinner från regionen. KÖF<br />
anser att leverantörerna måste<br />
kunna utveckla sin konkurrenskraft<br />
för att kunna hålla arbetsplatser<br />
på underleverantörsföretag<br />
kvar i regionen.<br />
KÖF utförde bland sina<br />
medlemmar en opinionsundersökning<br />
om behov och vilja att<br />
delta i ett gemensamt projekt för<br />
förstärkning av konkurrenskraften.<br />
Över 80 procent av dem<br />
som svarade var positiva mot<br />
projektet och beredda att överväga<br />
samarbete med andra företag.<br />
Enligt undersökningen var<br />
internationalisering och marknadsföring<br />
de största områden i<br />
behov av utveckling.<br />
pois meiltä itseltämme, vaan<br />
koko verkosto ja seutu hyötyvät<br />
siitä, Karp miettii. – Yksi yritys<br />
on hyvä tekemään yhtä ja toinen<br />
toista asiaa. Yhdistämällä voimamme<br />
pystymme tarjoamaan<br />
päähankkijoille entistä suurempia<br />
kokonaisuuksia ja sillä tavalla<br />
kilpailemaan halpatyön kanssa,<br />
Karp jatkaa.<br />
Yksittäisten yritysten verkottuminen<br />
ja yhteistyön oppiminen<br />
on myös Petsmo Products<br />
<strong>Oy</strong>:n toimitusjohtajan Jens Österbergin<br />
näkemyksen mukaan<br />
19<br />
CODE-hankkeen tärkein tehtävä.<br />
Petsmo Productsilla on ollut<br />
yhteistyösuunnitelmia naapurissa<br />
toimivan Leinolat <strong>Oy</strong>:n kanssa<br />
jo ennen CODEn alkamista.<br />
Hankkeeseen osallistumalla<br />
Österberg uskoo verkostoyhteistyön<br />
määrän nousevan, sillä<br />
osallistujissa on monia potentiaalisia<br />
yhteistyökumppaneita.<br />
– Toivon myös, että CODEhankkeen<br />
puitteissa voisimme<br />
tehdä esimerkiksi metalliraakaaineen<br />
ja valutuotteiden yhteisostoja<br />
ja siten saada raaka-ai-<br />
CODE förstärker<br />
företagens konkurrenskraft<br />
Huvudleverantörer som<br />
har internationell verksamhet<br />
förutsätter att<br />
underleverantörerna skall<br />
arbeta ännu effektivare<br />
och fl exiblare och att de<br />
har bredare utbud.<br />
Huvudleverantörer vill<br />
köpa in stora helheter<br />
och hålla direkta leveransförhållanden<br />
så få som<br />
möjligt. Detta ställer stora<br />
krav på underleverantörer<br />
även i Vasaregionen.<br />
Utvecklingsprojekt<br />
för att förstärka<br />
konkurrenskraften<br />
KÖF:s representanter hörde<br />
sig för om <strong>VASEK</strong>s möjligheter<br />
att fi nansiera förstärkning<br />
av konkurrenskraften i underleverantörsföretag.<br />
Resultatet av<br />
förhandlingarna var CODE,<br />
Competitiveness Development.<br />
Projektet är en del av Österbottens<br />
metallindustris koordineringsprojekt<br />
MetNet, och 60<br />
procent av fi nansiering kommer<br />
via MetNet, <strong>VASEK</strong>, Concordia<br />
och Företagshuset Dynamo.<br />
Deltagande företag fi nansierar<br />
resten själv. Teknologicentrum<br />
Merinova har ansvaret för genomförande<br />
av projektet, och<br />
projektets praktiska genomförande<br />
sköts av Kim Backman<br />
på <strong>Oy</strong> SMTEC Ltd.<br />
– Vi vill säkerställa att regionens<br />
underleverantörer kan<br />
anta utmaningar som huvudleverantörerna<br />
ställer även fortsättningsvis,<br />
berättar Backman.<br />
– Att lära sig samarbeta är viktigt<br />
för sm-företag med tanke<br />
på utveckling i framtiden. Vi<br />
sträver efter att skapa genuint<br />
nätverkssamarbete som hjälper<br />
företag att hänga med i de växande<br />
marknaderna.<br />
Inom ramen för projektet<br />
utreds både huvudleverantörers<br />
och underleveransföretagens utvecklingsbehov.<br />
Utgående från<br />
dessa defi nieras utvecklingsområden<br />
samt utvecklingsbehoven<br />
vad gäller produkter, tjänster,<br />
prosesser och personal. Nästa<br />
steg är att man sträver efter att<br />
fylla dessa behov genom fö-<br />
retagsvisa utvecklingsprojekt.<br />
Samtidigt skapas ett fungerande<br />
företagsnätverk med egna utvecklingsmål.<br />
– Karakteristiskt<br />
för fungerande nätverkssamarbete<br />
är en gemensam verksamhetsidé<br />
och gemensamma mål.<br />
Dessutom samarbetar nätverksmedlemmarna<br />
öppet och förtroendefullt<br />
sinsemellan, beskriver<br />
Backman.<br />
Viktigt att bilda nätverk<br />
Caj-Erik Karp, representant<br />
för Kust-Österbottens Företagare,<br />
är ordförande för CODEprojektets<br />
styrgrupp. Karp, vars<br />
företag är också en del i en underleverantörskedja,<br />
anser att<br />
projektet har en viktig uppgift i<br />
att främja samarbete i nätverk<br />
mellan små och medelstora företag.<br />
– För oss österbottniska<br />
företagare är det ibland svårt att<br />
samarbeta. Vi borde kunna förstå<br />
att inom nätverksamarbete<br />
går beställningen som grannen<br />
fått inte ut över oss, utan den<br />
kommer hela nätverket och regionen<br />
till nytta, resonerar Karp.<br />
– Något företag är bra på sitt<br />
område och det andra är bra på<br />
något annat. Genom att förena<br />
våra krafter kan vi erbjuda ännu<br />
större helheter åt huvudleverantörer<br />
och på så sätt konkurrera<br />
med lågprisproduktion, fortsätter<br />
Karp.<br />
Att få enskilda företag att<br />
bilda nätverk med andra företag<br />
och lära sig samarbeta är även<br />
enligt Jens Österberg, vd på<br />
<strong>Oy</strong> Petsmo Products Ab, CO-<br />
DEs centrala uppgift. Petsmo<br />
Products har haft samarbetspla-<br />
neiden hankintakustannuksia<br />
pienemmäksi, Österberg toteaa.<br />
CODE-hankkeen meneillään<br />
oleva suunnittelu- ja kehittämisvaihe<br />
päättyy ennen<br />
vuoden vaihdetta. Varsinainen<br />
toteutusvaihe, jonka aikana pilottiprojektit<br />
toteutetaan yrityksissä<br />
ja verkostossa, alkaa myöhemmin.<br />
Sen tavoitteena on<br />
löytää verkostolle yhteiset konseptit,<br />
uusia tuotteita ja palveluja<br />
sekä myös uusia asiakkaita.<br />
KUVA: JOHANNA HAVERI<br />
Kim Backman auttaa pohjalaisyrityksiä<br />
aitoon yhteistyöhön.<br />
Kim Backman vägleder österbottniska<br />
företag till genuint<br />
samarbete.<br />
ner med grannen Leinolat <strong>Oy</strong><br />
redan innan CODE startades.<br />
Österberg tror på att nätverksamarbete<br />
blir intensivare genom<br />
projektdeltagande, för det<br />
fi nns många potentiella samarbetspartners<br />
bland deltagarna.<br />
– Jag hoppas också att vi kunde<br />
skaffa till exempel metallråvara<br />
och gjutna produkter tillsammans<br />
inom ramen för CODE,<br />
och därigenom kunna sänka<br />
kostnaderna för råvaruanskaffning,<br />
konstaterar Österberg.<br />
Den pågående planerings-<br />
och utvecklingsfasen inom projektet<br />
avslutas före årsskiftet.<br />
Det egentliga genomförandet<br />
med pilotprojekt i företag och<br />
nätverk påbörjas senare. Målsättningen<br />
är att hitta ett gemensamt<br />
koncept samt nya produkter,<br />
tjänster och kunder.<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006
TEKSTI: JOHANNA HAVERI KUVAT: PEKKA MÄKYNEN<br />
<strong>Vaasanseudun</strong> aluekeskusohjelma<br />
Uuden ohjelmaehdotuksen<br />
pääpainoalat<br />
Aluekeskusohjelma on valtioneuvoston erityisohjelma,<br />
jonka tavoitteena on aluekeskusten<br />
vahvuuksien, erikoistumisen ja yhteistyön kehittäminen.<br />
Ohjelma kohdistuu toiminnallisesti<br />
yhtenäisille työssäkäyntiin, asumiseen sekä<br />
palvelujen tuottamiseen ja kysyntään perustuville<br />
kaupunkiseuduille.<br />
Aluekeskusohjelman ensimmäinenohjelmakausi<br />
päättyy vuoden<br />
vaihteessa. <strong>VASEK</strong> on jättänyt<br />
ohjelmaehdotuksen uudelle<br />
ohjelmakaudelle 2007–2010.<br />
Ehdotuksessa on määritelty uuden<br />
ohjelmakauden sisältö Vaasanseudulla<br />
ja kerrottu nykyisen<br />
kauden tavoitteista ja saavutuksista.<br />
Ohjelmassa kolme<br />
pääpainopistettä<br />
<strong>Vaasanseudun</strong> aluekeskusohjelma<br />
keskittyy uudella ohjelmakaudella<br />
seudun elinkeinoelämän<br />
yleiseen kehittämiseen<br />
ja erityisesti yritysten ja niiden<br />
henkilöstön osaamistason nostamiseen.<br />
Ohjelma rakentuu kolmen<br />
pääpainopisteen ympärille:<br />
osaamisintensiivisten yritysten<br />
palveluiden kehittäminen, puutaloteollisuuden<br />
ja sen alihankintaverkostojen<br />
kehittäminen<br />
sekä logistiikan kehittäminen.<br />
Osaamisintensiivisten yritysten<br />
palveluiden kehittämisessä<br />
keskitytään seudulle ominaisiin<br />
ja luonteviin toimialoihin.<br />
Tavoitteena on kehittää mm.<br />
käännös- ja tulkkauspalveluja,<br />
ulkoistettuja taloustoimintoja,<br />
media-alaa sekä suunnittelu- ja<br />
insinööritoimistoja. Puutaloteollisuuden<br />
kehittämisessä panostetaan<br />
mm. energiakysymyksiin<br />
sekä Pohjanmaan oman brändin<br />
kehittämiseen Vaasan asuntomessuilla<br />
vuonna 2008. Logistiikan<br />
kehittämisen lähtökohtana<br />
on Vaasan vahva asema rahtiliikenteessä.<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006<br />
Päätökset syksyllä<br />
Valtioneuvosto tekee aluekeskusohjelmaa<br />
ja siihen kaudeksi<br />
2007–2010 nimettäviä alueita<br />
koskevan päätöksen syksyllä<br />
2006. Samalla se asettaa ohjelman<br />
vaikuttavuustavoitteet sekä<br />
määrittelee yksityiskohtaisesti<br />
ohjelman kansallisen toteutuksen<br />
periaatteet. Valintoihin<br />
vaikuttaa mm. alueen asema<br />
kaupunkiverkossa ja maakuntansa<br />
elinvoimaan vaikuttavana<br />
keskuksena, alueen edellytykset<br />
kehittyä alueellisesti vaikuttavana<br />
keskuksena tai aluekeskuksiin<br />
verkottuvana seutuna, alueen<br />
ohjelmaehdotus ja sen ensimmäisen<br />
kauden toiminnan tulokset.<br />
Valtioneuvoston päätöksen<br />
jälkeen ohjelmaan nimetyt<br />
alueet valmistelevat sisäasiainministeriön<br />
erikseen antamien<br />
ohjeiden mukaisesti vuotta 2007<br />
koskevat toiminta- ja taloussuunnitelmansa<br />
ja niitä koskevat<br />
perusrahoitusanomuksensa sisäasiainministeriölle.<br />
Uudella ohjelmakaudella keskitytään<br />
seudun elinkeinoelämän<br />
yleiseen kehittämiseen, kertoo<br />
Jan-Erik Helenelund.<br />
Under den nya programperioden<br />
koncentrerar vi på allmän<br />
näringslivsutveckling i regionen,<br />
berättar Jan-Erik Helenelund.<br />
20<br />
<strong>Vaasanseudun</strong> AKO:n ohjausryhmä<br />
on määritellyt seuraavan ohjelmakauden<br />
toiminnan sisältöä.<br />
Styrgruppen för Vasaregionens<br />
RCP har defi nierat verksamhetens<br />
innehåll för nästa programperiod.
Vasaregionens regioncentrumprogram<br />
Satsningsområden<br />
under den nya<br />
programperioden<br />
Regioncentrumprogrammet är statsrådets särskilda<br />
program med syftet att utveckla regioncentrumens<br />
starka punkter, specialisering och<br />
samverkan. Programmet riktar sig till funktionellt<br />
enhetliga stadsregioner som är baserade<br />
på pendling och boende samt på serviceproduktion<br />
och serviceefterfrågan.<br />
Regioncentrumprogrammets<br />
första programperiod<br />
pågår fram till årsskiftet.<br />
<strong>VASEK</strong> har lämnat in<br />
ett programförslag för programperioden<br />
2007–2010. Förslaget<br />
defi nierar innehållet i Vasaregionens<br />
program samt redogör<br />
för målen som ställts för den<br />
pågående programperioden och<br />
hur de har uppnåtts.<br />
KUVA: KARI HUHTA<br />
Tre grundpelare<br />
På den nya programperioden<br />
koncentrerar Vasaregionens<br />
regioncentrumprogram på allmän<br />
näringslivsutveckling, med<br />
speciell tyngdpunkt på ett kunskapslyft<br />
hos företag och deras<br />
personal. Programmet är uppbyggt<br />
kring tre grundpelare:<br />
utveckling av kunskapsintensiva<br />
21<br />
företags tjänster, utvecklandet<br />
av trähusindustrin jämte underleverantörsnät<br />
och logistisk<br />
utveckling.<br />
Tyngdpunkten i utveckling<br />
av kunskapsintensiva företag ligger<br />
på branscher som är karakteristiska<br />
för regionen och där<br />
regionen redan är relativt stark:<br />
översättnings- och tolkningstjänster,<br />
utlagda ekonomifunktioner,<br />
mediebranschen samt<br />
ingenjörs- och planeringsbyråer.<br />
Med utvecklingsåtgärder inom<br />
trähusindustrin satsar man bl.a.<br />
på energifrågor och ett Österbotten-brand<br />
vid bostadsmässan<br />
i Vasa 2008. Utgångspunkten för<br />
utveckling av logistiken är Vasas<br />
starka ställning i frakttrafi k.<br />
Besked fås på hösten<br />
På hösten 2006 fattar statsrådet<br />
beslut om regioncentrumprogrammet<br />
samt vilka regioner<br />
som skall utses att delta i<br />
programmet under perioden<br />
2007–2010. I sitt beslut fastställer<br />
statsrådet effektmålen för<br />
programmet och detaljerade<br />
principer för det nationella genomförandet<br />
av programmet.<br />
Kriterier som beaktas är regionens<br />
ställning i stadsnätverket<br />
Tule mukaan<br />
alihankintamessuille!<br />
Kom med på<br />
underleverantörsmässan!<br />
<strong>Vaasanseudun</strong> yhteisellä 252 neliömetrin<br />
messuosastolla Tampereen<br />
alihankintamessuilla 13.-<br />
15.9.2006 on vielä tilaa. Lähde<br />
yhteisosastolle esittelemään yrityksesi<br />
toimintaa yhdessä muiden<br />
seudun yrittäjien kanssa.<br />
Lisätietoja: Kari Huhta,<br />
<strong>VASEK</strong>, puh. 0500 761 996,<br />
kari.huhta@vasek.fi<br />
samt som ett centrum som inverkar<br />
på landskapets livskraft,<br />
regionens förtutsättningar att<br />
utvecklas till ett centrum med<br />
regionalt infl ytande eller till en<br />
region som bildar nätverk med<br />
regioncentrumen, regionens<br />
programförslag och resultaten<br />
av den första programperioden.<br />
Efter statsrådets beslut utarbetar<br />
de valda regionerna sina<br />
verksamhets- och ekonomiplaner<br />
för 2007 samt därtill hörande<br />
ansökningar om grundfi nansiering<br />
i enlighet med inrikesministeriets<br />
separata anvisningar.<br />
Det fi nns ännu lediga platser<br />
i Vasaregionens 252 m 2 stora<br />
samlingsmonter på Alihankinta<br />
2006, som ordnas 13–15.9.2006<br />
i Tammerfors. Ett ypperligt tillfälle<br />
för dig att marknadsföra<br />
ditt företag tillsammans med<br />
andra företagare från regionen!<br />
Närmare uppgifter: Kari Huhta,<br />
<strong>VASEK</strong>, tfn 0500 76 19 96,<br />
kari.huhta@vasek.fi<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006
<strong>VASEK</strong>in uusi hallitus<br />
<strong>VASEK</strong>s nya styrelse<br />
<strong>VASEK</strong>in varsinainen<br />
yhtiökokous valitsi<br />
<strong>VASEK</strong>ille uuden hallituksen<br />
15.3.2006. Toukokuun<br />
22. päivänä pidetyssä hallituk-<br />
<strong>VASEK</strong>in henkilökunta palvelee<br />
<strong>VASEK</strong>s personal står till er tjänst<br />
KUVA: PEKKA MÄKYNEN<br />
Jan- Erik Helenelund<br />
AKO-koordinaattori<br />
RCP-koordinator<br />
puh/tfn (06) 282 8321<br />
Anne Pennström<br />
assistentti (AKO, markkinointi)<br />
assistent (RCP, marknadsföring)<br />
puh/tfn (06) 282 8320<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006<br />
sen kokouksessa kuvaan ehtivät<br />
vasemmalta lukien Örjan Andersson(ammattikorkeakoulujen<br />
edustaja), Pekka Haapanen<br />
(<strong>VASEK</strong>), Alpo Puumala (Vä-<br />
Kjell Nydahl<br />
yritysasiamies<br />
företagsombusdman<br />
gsm 050 368 2686<br />
Pekka Haapanen<br />
toimitusjohtaja/vd<br />
gsm 040 507 7330<br />
22<br />
häkyrö), Heikki Miilumäki (teollisuus),<br />
Håkan Knip (Maalahti),<br />
Katarina Heikius (Mustasaari,<br />
Marcus Henricsonin varajäsen),<br />
Martti Pinta (Laihia), Markku<br />
<strong>VASEK</strong>in osaava ja energinen<br />
tiimi palvelee<br />
asiakkaita mm. elinkeinoneuvontaan,aluekeskusohjelmaan,<br />
seudun markkinointiin<br />
sekä <strong>Vaasanseudun</strong> strategian<br />
toteuttamiseen liittyvissä asioissa.<br />
<strong>Vaasanseudun</strong> <strong>Kehitys</strong> <strong>Oy</strong><br />
Vasaregionens Utveckling Ab<br />
Postiosoite/ Postadress:<br />
PL 810 / PB 810<br />
65101 Vaasa / Vasa<br />
Stefan Råback<br />
toimialapäällikkö<br />
branschchef<br />
gsm 050 590 2525<br />
Kari Huhta<br />
yritysasiamies<br />
företagsombudsman<br />
gsm 0500 761 996<br />
KUVA: PEKKA MÄKYNEN<br />
<strong>VASEK</strong>s ordinarie bolagstämma<br />
valde ny styrelse<br />
för <strong>VASEK</strong> 15.3.2006.<br />
Styrelsemedlemmarna fotograferades<br />
vid styrelsemötet den<br />
22 maj: från vänster Örjan<br />
Andersson (yrkeshögskolor),<br />
Pekka Haapanen (<strong>VASEK</strong>),<br />
Alpo Puumala (Lillkyro), Heikki<br />
Miilumäki (industri), Håkan<br />
Knip (Malax), Katarina Heikius<br />
(Korsholm, Marcus Henricsons<br />
ersättare), Martti Pinta (Laihela),<br />
Markku Lumio (Vasa), Ari<br />
Tyynismaa (sm-företag), Anita<br />
Ismark (Korsnäs) och Eino Toivola<br />
(Storkyro).<br />
Lumio (Vaasa), Ari Tyynismaa<br />
(pk-yritykset), Anita Ismark<br />
(Korsnäs) ja Eino Toivola (Isokyrö).<br />
<strong>VASEK</strong>s kompetenta och<br />
energiska team står till<br />
tjänst med näringslivsrådgivning,regioncentrumprogrammet,<br />
marknadsföring av<br />
regionen och frågor förknippade<br />
med genomförandet av Vasaregionens<br />
strategi.<br />
Käyntiosoite/ Besöksadress:<br />
Airport Park, Futura II<br />
Yrittäjänkatu 15 Företagargatan<br />
65380 Vaasa / Vasa<br />
Sähköposti/E-post:<br />
info@vasek.fi<br />
etunimi.sukunimi@vasek.fi<br />
fornamn.efternamn@vasek.fi<br />
www.vasek.fi<br />
Päivi Elina Alasjärvi<br />
tiedottaja-kääntäjä<br />
informatör-översättare<br />
puh/tfn (06) 282 8322
ETSI OIKEA SIVU<br />
JA VOITA LAHJAKORTTI!<br />
HITTA RÄTT PUSSELBIT OCH<br />
VINN ETT PRESENTKORT!<br />
KUVA: PEKKA MÄKYNEN<br />
Tämänkertainen kilpailumme<br />
on kevättentti,<br />
joka mittaa, kuinka hyvin<br />
lukijat ovat tutustuneet tähän<br />
<strong>VASEK</strong> <strong>Forum</strong>iin. Alla on kaksi<br />
tekstipätkää ja kaksi kuvaa, jotka<br />
pitäisi osata sijoittaa oikeille sivuille.<br />
Eli miltä sivuilta löytyvät<br />
nämä tekstit/kuvat:<br />
Kaikkien vastanneiden kesken<br />
arvomme kaksi 50 euron lahjakorttia<br />
Kurre Erä ja Kalastus<br />
<strong>Oy</strong>:n myymälään Vaasassa.<br />
Voit vastata joko <strong>VASEK</strong>in kotisivuilla<br />
www.vasek.fi olevan yhteydenottolinkin<br />
kautta tai postikortilla<br />
osoitteeseen <strong>VASEK</strong>,<br />
Kysely, PL 810, 65101 Vaasa.<br />
Vastausten tulee olla perillä viimeistään<br />
31.7.2006.<br />
23<br />
Den här gången håller vi<br />
en tentamen och därför<br />
skall du studera tidningen<br />
extra noggrannt! Nedan ser<br />
du två textavsnitt och två bilder,<br />
och det gäller att hitta på vilken<br />
sida i tidningen de fi nns:<br />
Bland alla som svarat lottar vi<br />
ut två presentkort på 50 euro till<br />
Kurre Jakt och Fiske i Vasa.<br />
Du kan skicka in ditt svar via<br />
länken Kontakt på <strong>VASEK</strong>s<br />
webbplats eller med ett vykort<br />
till adressen <strong>VASEK</strong>, Förfrågan,<br />
PB 810, 65101 Vasa. Vi vill ha<br />
in svaren senast 31.7.2006.<br />
1 2 3 4<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006
<strong>Vaasanseudun</strong> Valtikka<br />
<strong>Vaasanseudun</strong> Valtikka on uusi lautapeli, jonka<br />
tekemiseen <strong>VASEK</strong> <strong>Forum</strong>in lukijat voivat osallistua.<br />
Pelissä <strong>Vaasanseudun</strong> Valtikka on kadoksissa. Pelaajien<br />
pitää löytää valtikka ja palauttaa se takaisin<br />
<strong>VASEK</strong>ille.<br />
Pelilauta on muuten valmiina, mutta tehtävät, yllätykset<br />
ja ansat puuttuvat vielä. Lähetä pelilaudan<br />
kuntiin ja paikkoihin liittyvät tehtävä- ja yllätysehdotuksesi<br />
<strong>VASEK</strong>ille 30.8. mennessä. Parhaat ehdotukset<br />
palkitaan. Valmis peli julkaistaan <strong>VASEK</strong><br />
<strong>Forum</strong>in numerossa 1/2007.<br />
Vasaregionens Spira<br />
Vasaregionens spira är ett nytt brädspel, och<br />
även läsarna av <strong>VASEK</strong> <strong>Forum</strong> kan vara med<br />
och planera spelet. I det här spelet ska du försöka<br />
hitta den försvunna spiran och föra den tillbaka till <strong>VASEK</strong>.<br />
Spelplanet ser ut så här men ännu fattas alla uppdrag, överraskningar och fällor. Skicka dina<br />
förslag om dem och i vilka kommuner och platser de ska placeras till <strong>VASEK</strong> före 30.8.<br />
Bästa förslag belönas. Det färdiga spelet publiceras i <strong>VASEK</strong> <strong>Forum</strong> 1/2007.<br />
<strong>VASEK</strong> FORUM 2/2006<br />
<strong>VASEK</strong>, PL / PB 810, 65101 VAASA / VASA | info@vasek.fi<br />
24