2006-02-03 (pdf)
2006-02-03 (pdf)
2006-02-03 (pdf)
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
GRÄNSÄLVSPLAN<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA<br />
OSA-ALUEET 1-7<br />
DELOMRÅDENA 1-7<br />
UTKAST – LUONNOS 2/3 <strong>2006</strong><br />
PAJALA KOLARI MUONIO<br />
1
2<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Titel/ Raportin nimi: Meän Väylä-Älvlandet, Gränsälvsplan - Rajajokisuunnitelma<br />
Författare/Tekijät: Riitta Yrjänheikki, ark. Ympäristötaito Oy, Oulu<br />
Elina Söderström, ark LAR/MSA, Ramböll Sverige AB, Umeå<br />
Peter Jönsson, ark. SAR/MSA Arkinova Arkitekter, Umeå<br />
Översättning/Käännös: Elina Söderström, Ramböll Sverige AB<br />
Sammanställning och lay-out/Yhdistäminen ja taitto: Elina Söderström, Ramböll<br />
Sverige AB<br />
Framsidans bild/Etukannen kuva:<br />
Vy söderut över Muonioälven med Kolari kyrkby till vänster/<br />
Näkymä etelään, Muonionjoki ja Kolarin kirkonkylä vasemalla<br />
(Meän Väylä – Älvlandet flygbild/viistokuva nro 877) Lentokuva Vallas Oy, Tampere
INNEHÅLL<br />
FÖRORD<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
1. INLEDNING………………………………… 3<br />
2. NULÄGET VID GRÄNSÄLVEN …………. 4<br />
2.1 Befolkning…………………………………. 4<br />
2.2 Sysselsättning och service………………. 6<br />
2.3 Trafik……………………………………….. 7<br />
2.4 Gränsälvsområdets särdrag………………9<br />
2.5 Planläggningssituationen………………..11<br />
2.6 Projekt……………………………………..13<br />
2.7 Lagstiftning………………………………..13<br />
3. GRÄNSÄLVSPLANEN 16<br />
3.1 Mål för gränsälvsplanen…………………16<br />
3.2 SWOT-analys……………………………..17<br />
3.3 Framtidens näringar och service……….17<br />
3.4 Utveckling av trafik- och kommunal-<br />
tekniska nätverk…………………………..19<br />
3.5 Planering och utveckling av<br />
bebyggelse………………………………..24<br />
3.6 Utveckling av rekreationsområden……..25<br />
3.7 Genomförande 28<br />
4. BEDÖMNING AV KONSEKVENSER…..30<br />
4.1 Utveckling av sysselsättningen, service<br />
och trafiknätverket och dess konsekvenser<br />
för områdesstrukturen, levnadsvillkoren<br />
och kulturen……………………………….30<br />
4.2 Konsekvenser av utveckling av permanent<br />
och fritidsbebyggelse på landskap och<br />
kulturmiljöer……………………………….31<br />
4.3 Konsekvenser av utveckling av friluftsliv<br />
och rekreation på naturmiljön…………...32<br />
Källor 33<br />
Kontaktuppgifter 40<br />
Bilagor: kartor, DELOMRÅDE 1-7<br />
SISÄLTÖ<br />
ALKUSANAT<br />
1. JOHDANTO………………………………….3<br />
2. NYKYTILANNE RAJAJOELLA…………...4<br />
2.1 Väestö……………………………………… 4<br />
2.2 Työpaikat ja palvelut…………………….. 6<br />
2.3 Liikenne……………………………………. 7<br />
2.4 Rajajoki-alueen erityspiirteet……………..9<br />
2.5 Kaavoitustilanne…………………………. 11<br />
2.6 Projektit…………………………………....13<br />
2.7 Lainsäädäntö…………………………….. 13<br />
3. RAJAJOKISUUNNITELMA ………….16<br />
3.1 Rajajokisuunnitelman tavoitteet………...16<br />
3.2 SWOT-analyysi…………………………...17<br />
3.3 Tulevaisuuden elinkeinot ja palvelut……17<br />
3.4 Liikenne ja yhdyskuntatekniikan ver-<br />
kostojen kehittäminen……………………19<br />
3.5 Yhdyskuntien suunnittelu ja kehittämi-<br />
nen…………………………………………24<br />
3.6 Virkistyspalvelujen kehittäminen………..25<br />
3.7 Toteutus 28<br />
4. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI……………...30<br />
4.1 Työpaikkojen ja palvelujen sekä liiken-<br />
neverkon kehittämisen vaikutukset<br />
aluerakenteseen, elinoloihin ja<br />
kulttuuriin………………………………….30<br />
4.2 Vakituisen ja vapaa-ajan asutuksen ke-<br />
hittämisen vaikutukset maisemaan ja<br />
kulttuuriympäristöön……………………..31<br />
4.3 Virkistystoimintojen kehittämisen vaiku-<br />
tukset luonnonympäristöön……………..32<br />
Lähteet 33<br />
Yhteystiedot 40<br />
Liitteet: kartat, OSA-ALUEET 1-7<br />
1
2<br />
FÖRORD<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Pajala, Kolari och Muonio kommuner delar 160<br />
km av gränsälven. Längs Torneå och Muonio<br />
älvar synliggörs ländernas olika praxis i hur<br />
strandnära bebyggelse hanteras. Samrådsrutiner<br />
över gränsen saknas i samband med planläggning.<br />
Meän Väylä – Älvlandet projektets<br />
fördjupningarbete Gränsälvsplan behandlar<br />
ömse stränder för första gången samtidigt och<br />
gemensamt.<br />
Bakgrund och vidare perspektiv finns i projektets<br />
övriga rapportdelar, Kommunöversikt och Meän<br />
Visio – Vår Vision.<br />
Gränsälvsplanen söker ta ett samlat grepp om<br />
ett område på ömse sidor om gränsen och presentera<br />
ett gemensamt planeringsunderlag för<br />
respektive kommuns nationella planer. Planen<br />
består av en textdel och sju kartbilagor.<br />
Planen består av en textdel och sju kartbilagor.<br />
Som gemensamt gränsöverskridande kartunderlag<br />
har använts finska lantmäteriverkets terrängdatabas.<br />
Gränsälvsplanens underlagsmaterial:<br />
- 1519 flygbilder av ömse stränder längs<br />
hela den gemensamma delen av gränsälven.<br />
- Naturmiljö-, kulturmiljö- och landskaps-utredning<br />
med kartbilagor. (redovisad<br />
som separat rapport)<br />
Gränsälvsplanen:<br />
- visar på sammanhängande natur-, landskaps-<br />
och kulturmiljöhelheter över<br />
gränsen<br />
- föreslår nya gränsövergångar för lätt trafik<br />
- föreslår till gemensamma riktlinjer för<br />
strandnära byggande<br />
Det är min och ledningsgruppens förhoppning att<br />
detta arbete skall leda till en bättre markanvändningsplanering<br />
vid gränsälven såsom en<br />
utvecklingspotential.<br />
Eva Persson Puurula<br />
arkitekt SAFA<br />
ALKUSANAT<br />
Pajalan, Kolarin ja Muonion kunnat jakavat yhteisen<br />
160 km pitkän osan rajajoesta. Tornion- ja<br />
Muonionjoen rannoilla on näkyvissä maiden erilaiset<br />
käytännöt rantarakentamisen käsittelyssä.<br />
Kaavoitukseen liittyvät osallistumisrutiinit yli rajan<br />
puuttuvat. Meän Väylä – Älvlandet projektissa<br />
käsitellään ensimmäistä kertaa molempia<br />
rantoja yhtä aikaa ja yhdessä.<br />
Tausta ja laajempi perspektiivi löytyy projektin<br />
muista osista, Kuntakatsaus ja Meän Visio – Vår<br />
Vision.<br />
Rajajokisuunnitelma tavoittelee kokonaisotetta<br />
alueesta 2-5 km molemmin puolin rajaa ja yhteistä<br />
suunnittelupohjaa kunkin kunnan kansallisille<br />
kaavoille. Suunnitelmaan kuuluu tekstiosa ja<br />
seitsemän karttaliitettä.<br />
Suunnitelmaan kuuluu tekstiosan ja seitsemän<br />
karttaliitettä. Yhteisen rajan ylittävän karttaaineisto<br />
on Suomen maanmittauslaitoksen<br />
maastotietokannan.<br />
Rajajokisuunnitelman lähtöaineisto on:<br />
- 1519 viistokuvaa molempien rantojen<br />
yhteisestä osasta rajajoesta<br />
- Luonto-, kulttuuriympäristö- ja maisemaselvitys<br />
karttaliitteineen (erillinen<br />
raportti)<br />
Rajajokisuunnitelma:<br />
- näyttää yhtenäisiä luonto-, maisema- ja<br />
kulttuuriympäristökokonaisuuksia yli rajan<br />
- ehdottaa uusia kevyen liikenteen rajanylityspaikkoja.<br />
- ehdottaa yhteisiä suuntaviivoja rantarakentamiselle.<br />
On meidän toivomus, että tämä työ johtaa parempaan<br />
maankäyttösuunnitteluun rajajokialueella<br />
kehityksen mahdollisuutena.<br />
Eva Persson Puurula<br />
arkkit. SAFA
1 INLEDNING<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Gränsälvlsplanen ingår som en del i projektet<br />
Meän Väylä – Älvlandet. Den är en<br />
fördjupad markanvändningsplan för Torne-<br />
och Muonioälvens strandområden.<br />
Huvudmålet är att utveckla älvdalen som<br />
en gemensam resurs samt att samordna<br />
markanvändningen i Finland och Sverige.<br />
Samtidigt skapas en tydlig bild av områdets<br />
potential, problem och värden.<br />
Den gemensamma gränsälven är ca 160<br />
km lång och planområdets yta ca 670 km 2 .<br />
Planområdet sträcker sig ca 2-5 km från<br />
strandlinjen på ömse sidor av riksgränsen.<br />
I området ingår kommuncentra och gränsnära<br />
byar med tillhörande vägar och betydelsefulla<br />
landskapshelheter.<br />
Särskild vikt läggs på utvecklingsmöjligheter<br />
av gränsälvens stränder med hänsyn<br />
till landskapsstrukturen, naturvärden, kulturlandskap<br />
och kulturmiljöer på båda sidor<br />
av gränsen. Planen innehåller grundprinciper<br />
för placering av bebyggelse och<br />
verksamheter.<br />
Planens konsekvenser analyseras i förhållande<br />
till områdesstruktur, levnadsvillkor,<br />
kultur, landskap och kulturmiljö samt naturmiljö.<br />
1 JOHDANTO<br />
Rajajokisuunnitelma on osa Meän väylä –<br />
Älvlandet hanketta, tarkennettu maankäytönsuunnitelma<br />
Tornionjoen ja Muonionjoen ranta-alueille.<br />
Päätavoitteena on kehittää jokilaaksoa yhteisenä<br />
voimavarana sekä Suomen ja Ruotsin<br />
maankäytön yhteensovittaminen. Samalla<br />
luodaan selkeä kuva alueen ominaisuuksista,<br />
ongelmista ja arvoista.<br />
Yhteisen rajajoen pituus on noin 160 km ja<br />
suunnittelualueen pinta-ala noin 670 km 2 .<br />
Suunnittelualue ulottuu 2-5 km leveästi valtakunnanrajan<br />
molemmin puolin. Alue sisältää<br />
kuntakeskukset ja rajan tuntumassa olevat<br />
kyläalueet, niihin liittyvän tiestön sekä merkittävät<br />
maisemakokonaisuudet.<br />
Suunnitelmassa kohdistetaan erityistä huomiota<br />
rajajoen rantojen kehittämismahdollisuuksiin<br />
ottaen huomioon maisemarakenne,<br />
luonnonarvot, perinnemaisemat ja kulttuuriympäristöt<br />
rajan molemmin puolin. Suunnitelma<br />
sisältää periaatteet rakentamisen ja<br />
muiden toimintojen sijoittamiselle.<br />
Suunnitelman vaikutuksia arvioidaan suhteessa<br />
aluerakenteeseen, elinoloihin ja kulttuuriin,<br />
maisemaan ja kulttuuriympäristöön<br />
sekä luonnonympäristöön.<br />
3
4<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
2. NULÄGET VID<br />
GRÄNSÄLVEN<br />
2.1 Befolkning<br />
Längs gränsälven eller i närheten av den<br />
bor ungefär hälften av kommunernas sammanlagda<br />
befolkning på 13 231 invånare<br />
(2004-12-31). Både Kolaris och Muonios<br />
kommuncentra är belägna vid gränsälvens<br />
strand liksomstörre delen av kommunernas<br />
befolkning. Pajala kommuncentrum<br />
ligger ca 7 km från gränsälven. På svensk<br />
sida finns ett fåtal mindre byar längs Muonioälven,<br />
något fler och större söderut<br />
längs Torneälven. Pajalas största byar ligger<br />
dock inte vid gränsen, utan vid Torne-,<br />
Tärendö-, Kalix- och Lainio älvar. Barntätheten<br />
är högre i kommuncentra än i byarna<br />
vilket innebär att befolkningsstrukturen i<br />
området längs gränsälven är gynnsam.<br />
Majoriteten av befolkningen i områdets<br />
norra del finns på finsk sida i Muonio-<br />
Ylimuonio och Kätkäsuvanto. I nästa område<br />
dominerar Parkajoki, Kihlanki och Aareavaara,<br />
liksom längre söderut Äkäsjokisuu,<br />
Saarenpudas och Kolari, också de på<br />
finsk sida. I Pajalaområdet bor överlägset<br />
flest i Pajala . Söderut längs Torneälv är<br />
befolkning något större på svensk sida.<br />
På svensk sida ligger bebyggelsen längs<br />
gränsälven allmänt sett mer koncentrerat<br />
till byar medan bebyggelsen på finsk sida<br />
ligger glesare och mer utspritt. Miljön kring<br />
bebyggelsen är mer välskött på svensk<br />
sida. Kommuncentrumen skiljer sig åt på<br />
motsvarande sätt. Pajala är tätare medan<br />
Muonios och Kolaris bebyggelse är mera<br />
utspridd. Kolaris centrumfunktioner ligger<br />
huvudsakligen mellan Pappilantie och skolan<br />
men större affärer och service ligger<br />
längs riksväg 21/E8. Samma förhållande<br />
finns i Muonio men inte lika utpräglat som<br />
i Kolari.<br />
2. NYKYTILANNE RAJA-<br />
JOELLA<br />
2.1 Väestö<br />
Rajajoella tai sen tuntumassa asuu noin puolet<br />
kuntien yhteenlasketusta väestöstä<br />
(13 231 asukasta 31.12.2004). Kolarin ja<br />
Muonion kuntakeskukset ja suurin osa kuntien<br />
väestöstä sijoittuu rajajoen tuntumaan.<br />
Pajalan kuntakeskus sijoittuu noin 7 km päähän<br />
rajajoesta. Ruotsin puolella Muoniojoen<br />
varrella on muutamia pieniä kyliä, enemmän<br />
ja isompia kyliä on Tornionjoen varrella etelässä.<br />
Pajalan suuremmat kylät eivät sijoitu<br />
rajalle vaan Tornio-, Tärendö-, Kalix- ja Lainio-<br />
jokien varteen. Kuntakeskuksissa on eniten<br />
lapsia ja nuoria, joten rajajoen väestön<br />
ikärakenne on edullinen.<br />
Pohjoisosalla väestön enemmistö asuu<br />
Suomen puolella Muoniossa, Ylimuoniossa<br />
ja Kätkäsuvannossa. Etelämpänä ovat pienet<br />
kylät Parkajoki, Kihlanki ja Aareavaara. Kolari,<br />
Saarenpudas ja Äkäsjokisuu, ovat väkirikkaita<br />
kyliä Suomen puolella. Pajalan alueella<br />
valtaosa väestöstä asuu Pajalan keskustaajamassa.<br />
Tornionjoen varrella Ruotsin puolen<br />
kylissä väkiluku on hieman isompi kuin Suomen<br />
puolen kylissä.<br />
Ruotsin puolella asutus on yleisesti katsoen<br />
enemmän keskitetty kyliin. Suomen puolella<br />
taas asutus on hajautuneempi ja harvempi.<br />
Taajamien ympäristöt ovat hoidetumpia<br />
Ruotsin puolella. Kuntakeskukset eroavat<br />
toisistaan samalla tavalla. Pajala on tiiviimmin<br />
rakennettu, kun taas Muonion ja Kolarin<br />
taajamat ovat hajautuneempia. Kolarin keskustoiminnot<br />
sijoittuvat pääosin Pappilantien<br />
ja koulun välillä mutta isot kaupat ja palvelut<br />
sijoittuvat valtatie 21/E8 varrelle. Sama ilmiö<br />
on Muoniossa mutta ei niin laajalti kuin Kolarissa.
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
5
6<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
2.2 Sysselsättning och service<br />
Den största delen av kommunernas arbetsplatser<br />
och service, finns i kommuncentrumen<br />
i närheten av gränsälven. I övrigt<br />
finns de framför allt vid Ylläs och Olosfjällens<br />
turistcentra.<br />
I alla tre kommuncentra finns bra offentlig<br />
service; kommunhus, daghem/förskola,<br />
ålderdomshem eller hemtjänst, vårdcentral<br />
och apotek, post, grundskola och gymnasie,<br />
bibliotek, yrkesskola i Muonio och Kolari<br />
samt högskolefilial i Pajala. I Pajala<br />
finns ett flertal idrottsplatser bl.a sporthall<br />
och simhall och motionsslingor. I Kolari<br />
finns ishockey – och idrottsplaner, belyst<br />
motionsslinga och badstrand. I centrala<br />
Muonio finns idrottsverksamhet i anslutning<br />
till skolgårdar. Olosfjället med sina<br />
skidbackar ligger 5 km från Muonio.<br />
På svensk sida I Muodoslompolo finns<br />
grundskola, förskola, bibliotek, vårdcentral<br />
och uthämtning av medicin, bank och motionsslinga.<br />
I Kätkäsuando finns en biblioteksfilial.<br />
I Kardis finns en allmän badstrand<br />
och i Jarhois en motionsslinga.<br />
På finsk sida I Yli-Muonio finns lågstadieskola,<br />
I Pissiniemi-Kihlangi finns bibliotekservice,<br />
i Aareavaara finns det en motionsslinga<br />
och ishockeybana och i Äkäsjokisuu<br />
finns idrottsplan.<br />
Det nedlagda vattenfyllda kalkbrottet i<br />
Kalkkikangas norr om Kolari är ca 60 m<br />
djupt och används av dykare som övningsplats.<br />
Det komersiella utbudet med dagligvaruförsäljning<br />
och specialvarubutiker är störst<br />
i Pajala, något mindre i Kolari och Muonio<br />
kyrkbyar. Dessutom kan nämnas specialvarubutik<br />
i Saarenpudas och specialiserad<br />
souvenirbutik i Kätkäsuvanto samt på<br />
svensk sida dagligvaruaffär i Muodoslompolo<br />
och i Kaunisjoki vid gränsövergångsbron<br />
vid Kolari.<br />
2.2 Työpaikat ja palvelut<br />
Kuntien työpaikoista ja palveluista suurin osa<br />
sijoittuu rajajoen tuntumaan kuntakeskuksiin.<br />
Muuten palveluja löytyy ennen kaikkea Ylläksen<br />
ja Oloksen matkailukeskuksista.<br />
Kaikissa kolmessa kuntakeskuksessa on hyvät<br />
julkiset palvelut; kunnanvirastot, päiväkodit,<br />
vanhainkodit tai kotipalvelu, terveyskeskus<br />
ja apteekki, posti, peruskoulu ja lukio,<br />
kirjastot, ammatti-instituutti Muoniossa ja Kolarissa<br />
sekä korkeakoulun etäopiskelupiste<br />
Pajalassa. Pajalassa on runsaasti erilaisia<br />
liikuntapaikkoja mm. urheiluhalli ja uimahalli<br />
sekä ulkoilureittejä. Kolarissa on jääkiekko-<br />
ja urheilukentät, valaistu ulkoilureitti ja uimaranta.<br />
Muonion kirkonkylässä liikuntapalvelut<br />
sijoittuvat koulupihojen yhteyteen. Olostunturin<br />
laskettelurinteet sijaitsevat 5 km päässä<br />
Muoniosta.<br />
Ruotsin puolella Muodoslompolossa on peruskoulu,<br />
päiväkoti, kirjasto, terveyskeskus ja<br />
lääkejakelupiste, päivittäistavarakauppa,<br />
pankki ja ulkoilureitti. Kätkäsuannossa on<br />
kirjaston lainauspiste. Kardiksessa on yleinen<br />
uimaranta ja Jarhoisissa ulkoilureitti.<br />
Suomen puolella Yli-Muoniossa on ala-aste,<br />
Pissiniemi- Kihlangissa on kirjastoautopalvelu,<br />
Aareavaarassa lisäksi kuntorata ja jääkiekkokenttä<br />
ja Äkäsjokisuulla on urheilukenttä.<br />
Kalkkikankaalla Kolarin pohjoispuolella on<br />
noin 60 m syvä, vesitäytteinen entinen kalkkilouhos,<br />
jota sukeltajat käyttävät harjoittelupaikkana.<br />
Kaupallisia palveluja, päivittäistavarakauppoja<br />
ja erikoistavaraliikkeitä, on eniten Pajalassa<br />
ja hieman vähemmän Kolarissa ja Muoniossa.<br />
Sen lisäksi voidaan mainita erikoistavaraliike<br />
Saarenputaalla ja matkamuistojen<br />
erikoisliike Kätkäsuvannossa, sekä Ruotsin<br />
puolella päivittäistavarakauppa Muodoslompolossa<br />
ja Kaunisjoella Kolarin rajanylityssillan<br />
lähellä.
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Basnäringar är jord- och skogsbruk samt<br />
renskötsel. Åkerarealerna är relativt små.<br />
Industriell produktion finns inte vid gränsälven<br />
utom i kommuncentrumen.<br />
Företag som ger sysselsättning längs<br />
gränsälven finns, förutom i kommuncentra,<br />
bl.a. turistföretaget Harriniva fritidscenter<br />
strax söder om Muonio och på svensk sida<br />
Rajamaa fritidscenter i Muonionalusta. I<br />
Kolari kommun bl.a. Lappea Fritid i Lappea<br />
och Kengis bruk på svensk sida.<br />
Längst i söder på svensk sida finns Jarhois<br />
älvfiske/turistservice.<br />
2.3 Trafik<br />
Vägnätet på båda sidorna av gränsälven<br />
består av följande:<br />
− På svensk sida genomkorsas området<br />
av riksväg 99 som mestadels följer<br />
gränsälven från Jarhois i söder till Kätkäsuando<br />
i norr. Mellan Pajala och Aareavaara<br />
går länsväg 4<strong>03</strong> närmare<br />
Muonioälven och sammanlänkar Pajala<br />
samhälle med Kolari kyrkby via<br />
gränsövergångsbron vid Kolari (ca 25<br />
km). Riksväg 99 släpper också gränskontakten<br />
mellan Parkajoki och Muodoslompolo.<br />
Länsväg 404 sammanbinder<br />
Muodoslompolo med Muonio kyrkby<br />
via gränsövergångsbron vid Muonio.<br />
− På finsk sida genomkorsas området av<br />
europaväg 8/ riksväg 21. Den tangerar<br />
gränsälven vid Kolari, Äkäsjokisuu, Kihlanki<br />
och på sträckan från Muonio till<br />
Sonkkamuotka vid kommungränsen i<br />
norr. Där finns fina utblickar över älvdalens<br />
landskap. I övrigt går vägen till<br />
största delen genom skogslandskap.<br />
Närmare gränsälven finns lokala huvudvägar.<br />
Från Kolari mot syd går väg<br />
9381 som följer Muonio-Torneälven<br />
genom olika byar ända fram till Pello. I<br />
Kangosjärvi och Kihlangi samt i Saarenpudas<br />
finns lokalvägar som ansluter<br />
till Muonioälven.<br />
Peruselinkeinot ovat maa- ja metsätalous<br />
sekä poronhoito. Peltoalueet ovat suhteellisen<br />
pieniä. Teollista tuotantoa ei ole rajalla<br />
paitsi kuntakeskuksissa.<br />
Työllistäviä yrityksiä rajalla löytyy paitsi kuntakeskuksista<br />
mm. Harrinivan lomakeskus<br />
Muonion eteläpuolella ja Ruotsin puolella Rajamaan<br />
matkailukeskus Muonionalustassa.<br />
Kolarin kunnassa on mm. Lappean loma<br />
Lappeassa ja Könkään ruukki Ruotsin puolella.<br />
Aivan alueen etelärajalla, Ruotsin puolella<br />
Jarhoisessa, on jokikalastukseen liittyviä<br />
matkailupalveluja.<br />
2.3 Liikenne<br />
Tieverkosto rajajoen molemmilla puolella on<br />
seuraava:<br />
- Ruotsin puolella valtatie 99 kulkee alueen<br />
läpi, enimmäkseen rajajokea seuraten<br />
etelästä Jarhoisesta pohjoiseen Kätkäsuantoon.<br />
Pajalan ja Aareavaaran välillä<br />
yhdystie 4<strong>03</strong> kulkee lähempänä Muonionjokea<br />
ja yhdistää Pajalan kuntakeskuksen<br />
Kolarin kirkonkylään Kolarin rajanylityssillan<br />
kautta (noin 25 km). Valtatie<br />
99 etääntyy rajalta myös välillä Parkajoki<br />
ja Muodoslompolo. Yhdystie 404 yhdistää<br />
Muodoslompolon ja Muonion kirkonkylän<br />
Muonion rajanylityssillan kautta.<br />
- Suomen puolella Valtatie 21/ Eurooppatie<br />
8 kulkee alueen läpi. Tie on rajajoen<br />
tuntumassa vain Kolarissa, Äkäsjokisuulla,<br />
Kihlangissa ja välillä Muonio-<br />
Sonkkamuotka, pohjoiseen kunnanrajaan<br />
saakka. Sieltä avautuvat hyvät näköalat<br />
jokilaakson maisemiin. Muuten tie kulkee<br />
metsämaiseman läpi. Paikalliset päätiet<br />
kulkevat rajajokea pitkin. Kolarista etelään<br />
on, tie 9381, joka seuraa Muonio-<br />
Torniojokea läpi kylien aina Pelloon<br />
saakka. Kangosjärvellä ja Kihlangissa<br />
sekä Saarenputaalla on paikallistiet, jotka<br />
ulottuvat Muoniojoen rantaan.<br />
7
8<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Längs gränsälven finns väglösa partier på<br />
finsk sida mellan Äkäsjokisuu – Kihlanki<br />
och Kihlanki – Muonionalusta. På svensk<br />
sida finns väglösa områden mellan Parkajoki<br />
- Muonionalusta och Muonionvaara -<br />
Trollnäs.<br />
Riksväg 99 och E8 är en del av den sk<br />
Norrskensvägen (från Tornio/Haparanda<br />
till Ishavet och Tromsö) som man avser<br />
utveckla som turistväg. Man har idag kommit<br />
så långt med arbetet att man sätter ut<br />
Norrskensvägen –skyltar längs vägen.<br />
Järnväg finns på finsk sida fram till Kolari,<br />
Finlands nordligaste järnvägsstation. Pajalas<br />
flygplats som blev klar år 1999 ligger<br />
ca 5 km västerut från centrala Pajala och<br />
ca 30 km från Kolari kyrkby och dess järnvägsstation.<br />
Kommunerna vill utveckla<br />
både flygtrafiken och järnvägen. I Kolari vill<br />
man i första hand dra järnvägen ända fram<br />
till Ylläsfjällets turistcentrum. I Pajala vill<br />
man förlänga landningsbanan så att man<br />
kan ta emot större charterplan med turister.<br />
Snöskoterleder korsar riksgränsen på flera<br />
ställen. En del leder ingår i Arctic trail -<br />
nätverket som sträcker sig över norra Finland,<br />
Sverige och Norge. De är kopplade<br />
till lokala stråknätverk och passerar gränsälven<br />
vid Jarhois och Muonio och även i<br />
Kätkäsuvanto, Muonionalusta, Kihlangi<br />
och Aareavaara.<br />
En gränsöverskridande vandringsled, den<br />
sk Laestadiusleden, håller på att byggas.<br />
Den finska delen från Sieppijärvi till Lappea<br />
är klar. Den svenska delen fram till<br />
Pajala är fortfarande i planeringsstadiet.<br />
På vintern förbinds vissa gränsbyar av isvägar.<br />
Dessa anläggs av byborna själva<br />
mellan Kihlanki - Kihlanki, mellan Huuki -<br />
Äkäsjokisuu, mellan Kardis - Kallioniemi<br />
(Pello) samt mellan Jarhois - Jarhoinen<br />
(Pello).<br />
Rajajoella tiettömiä rantajaksoja on Suomen<br />
puolella välillä Akäsjokisuu – Kihlanki ja Kihlanki<br />
- Muonionalusta, Ruotsissa ainoastaan<br />
Parkajoki – Muonionalusta ja Muonionvaara -<br />
Trollnäs välillä.<br />
Valtatie 99 ja E8 ovat osia ns. Revontultentiestä<br />
(Tornio/Haaparannalta Jäämeren rantaan<br />
ja Tromssaan asti), jota on tarkoitus kehittää<br />
matkailutienä. Työ on edistynyt niin<br />
pitkälle, että tie saa varrelleen Revontultentie–<br />
matkailutien tieviittoja.<br />
Suomen puolella on rautatie Kolariin, joka on<br />
Suomen pohjoisin rautatieasema. Pajalan<br />
lentokenttä valmistui 1999 ja sijaitsee Pajalan<br />
keskustasta n. 5 km länteen ja noin 30<br />
km Kolarin kirkonkylästä ja rautatieasemalta.<br />
Kunnat haluavat kehittää sekä lentoliikennettä<br />
että rautatietä. Kolarissa tavoite on ensisijaisesti<br />
jatkaa rautatietä Ylläkselle saakka.<br />
Pajalassa tavoite on kiitoradan pidentäminen<br />
niin, että pystytään ottamaan vastaan turisteja<br />
kuljettavia charter-lentokoneita.<br />
Moottorikelkkareitit ylittävät valtakunnan rajan<br />
monissa paikoissa. Jotkut reitit ovat osa<br />
Arctic trail –verkostosta, joka ulottuu Suomeen,<br />
Ruotsiin ja Norjaan. Niistä on yhteys<br />
paikallisiin verkostoihin ja ne ylittävät rajajoen<br />
Jarhoisissa ja Muoniossa sekä Kätkäsuvannossa,<br />
Muonionalustassa, Kihlangissa<br />
ja Aareavaarassa.<br />
Rajan ylittävä vaellusreitti, n. k. Laestadiuspolku,<br />
on rakenteilla. Suomen puolen polku<br />
Sieppijärveltä Lappeaan on valmis. Ruotsin<br />
puoleinen osuus Pajalaan asti on suunnitteluvaiheessa.<br />
Talvella jäätiet yhdistävät joitakin kyliä rajan<br />
yli. Jäätiet rakennetaan kyläläisten toimesta<br />
välille Kihlanki - Kihlanki, Huuki – Äkäsjokisuu,<br />
Kardis – Kallioniemi (Pello) ja Jarhois<br />
– Jarhoinen (Pello).
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
2.4 Gränsälvsområdets särdrag<br />
Särskilda natur-, landskaps- och kulturmiljöområden<br />
har markerats på gränsälvsplanens<br />
kartbilagor.<br />
Älvdalens mest storslagna landskap ligger<br />
i ett område som sträcker sig från Muonio<br />
norrut till Kätkäsuvanto, där Muonioälven<br />
kantas av 400 m höga, branta kalottberg<br />
(skogbevuxen höjd). Mellan kalottbergen<br />
ligger en rad med sjöar och längre söderut<br />
längs Muonioälven ligger Utkujokis delta<br />
med sina grunda översvämningsöar och<br />
tjärnar. Våtmarksområdet ingår i ett fågelskyddsområde.<br />
Muonio och Ylimuonio byar är för regionen<br />
värdefulla landskapsområden. I Muonionalusta<br />
möts Kangosjoki och Merasjoki för att<br />
sedan mynna ut i Muonioälven. Området<br />
kantas av en stor sandig ås- och tjärnformation.<br />
Kalottbergen som kantar området<br />
är 300 m höga och är brantast på den östra<br />
sidan.<br />
I höjd med Pajala - Kolari utgörs landskapet<br />
av ett flackare älvdalslandskap. Specifikt<br />
för området är de vidsträckta, odikade<br />
myrmarkerna. Dessa finns på den svenska<br />
sidan mellan Aareavaara och Pajala. Myrmarksområdet<br />
gränsar i öst till ett 300 m<br />
höga kalottberg Airivaara som i sin norra<br />
del har en hög och brant utsiktsplats som<br />
öppnar sig mot Ylläs i norr. Genom myrmarksslätten<br />
flyter åar och den broderas<br />
av ett flertal små tjärnar och sjöar. Längs<br />
med vattendrag och vid älvmynningar och<br />
småvatten finns värdefulla naturtyper.<br />
Gamla fångstgropar och tjärdalar berättar<br />
om områdets historia.<br />
Torne- och Muonioälvar möts vid Lappea,<br />
där branta strandbranter och forsen vid<br />
älvsammanflödet skapar ett storslaget<br />
landskap. Från Lappea och mot syd till<br />
Temppeliharju sträcker sig en sänka som<br />
syns i landskapet som en vågig terrängprofil.<br />
Variationen i landskapet förstärks av<br />
2.4 Rajajoki-alueen erityispiirteet<br />
Erityiset luonto-, maisema- ja kulttuuriympäristöalueet<br />
on rajattu rajajokisuunnitelman<br />
liitekartoille.<br />
Maisemiltaan jokilaakson jylhin ja mieleenpainuvin<br />
alue on Muoniosta Kätkäsuvantoon,<br />
missä Muonionjokea reunustavat noin 400 m<br />
korkeat, jyrkät vaarat ja niiden välissä virtaavat<br />
järviketjut ja etelämpänä Utkujoen suisto<br />
Muoniojoessa mataline tulvasaarineen ja<br />
lampineen. Kosteikkoalue on lintujensuojelualuetta.<br />
Muonion ja Ylimuonion kylät ovat maakunnallisesti<br />
arvokasta maisema-aluetta. Muonionalustassa<br />
Kangosjoki ja Merasjoki yhtyvät<br />
Muoniojokeen. Alue on laajan, hiekkaisen<br />
harju- ja lampimuodostuman ympäröimä.<br />
Aluetta reunustavat vaarat ovat noin 300 m<br />
korkeita ja itäreunaltaan jyrkkiä.<br />
Pajala-Kolarin korkeudella maasto on jo tasaista<br />
jokilaaksoa. Alueen erityispiirre on hyvin<br />
laajat, ojittamattomat suoalueet Ruotsin<br />
puolella Aareavaaran ja Pajalan välisellä<br />
alueella. Suoaluetta rajaa idässä lähes 300<br />
m korkea Airivaara, jonka pohjoispäässä on<br />
korkea jyrkkä näköalapaikka. Näkymä avautuu<br />
pohjoiseen kohti Yllästä. Suotasankoa<br />
halkovat joet ja kirjovat lukuisat pienet lammet<br />
ja järvet. Alueen jokivarsilla ja pienvesistöjen<br />
suulla on arvokkaita luontotyyppejä.<br />
Historiasta kertovat vanhat pyyntikuopat ja<br />
tervahaudat.<br />
Tornio- ja Muoniojoki yhtyvät Lappeassa,<br />
missä on jyrkät, korkeat rantatörmät ja jokisuulla<br />
koski. Lappeasta etelään Temppeliharjulle<br />
asti ulottuu vajoama-alue, joka näkyy<br />
maisemassa rantatien aaltoilevana maastoprofiilina.<br />
Vaihtelevaa maastoa korostavat ja<br />
jaksottavat pienet taloryhmät peltoaukeineen.<br />
9
10<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
små husgrupper med tillhörande öppna<br />
åkermarker.<br />
Älvdalens värdefullaste kulturlandskap är<br />
Rukomasaari i Muonio, Viiksensaari i Pajala,<br />
Viiksenvuoma samt Pyörenoja och Vasikkavuoma<br />
i Erkheikki, Pyysaari vid Kolarinsaari,<br />
Alanen, Kokko, Isoniitty samt Pajusaari<br />
som används som betesmark för<br />
får. Småskaligt kulturlandskap finns även i<br />
byarna Kätkäsuvanto, Parkajoki, Huuki,<br />
Ristimella och Torinen.<br />
Längs gränsälven finns ett flertal gamla<br />
byar. Kulturhistoriskt, ur landskapsbild-,<br />
och bebyggelsesynpunkt mest värdefulla<br />
och för området presentativa byar är Ylimuonio,<br />
Muonios kyrkbacke, Kaarnevaara,<br />
miljön kring Kolaris gamla kyrka och Kengis.<br />
Dessa är kulturmiljöer av riksintresse.<br />
Regionalt värdefulla kulturmiljöer är den<br />
svenska Kätkäsuando, Muonio kyrkby, Kolarinsaari,<br />
Lappea, Kengisstranden och<br />
Väylänpää. Lokalt värdefulla kulturmiljöer<br />
är den finska Kätkäsuvanto, byarna Noidanpalo,<br />
Pahtonen, Muonionalusta - Karsikkoniemi,<br />
Parkajoki, Pissiniemi - Kihlanki,<br />
Kihlanki-Vanha Kihlanki, Huukki, Kieksiäisvaara<br />
och Torinen-Kardis - Jarhoinen.<br />
Norr om Muonio finns Muoniojärvi-<br />
Utkujokis fågelsjöområde som är en särskilt<br />
värdefull naturmiljö på grund av sin<br />
växtlighet och djurlivet. Torne- och Muonio<br />
älvens vattenområde är skyddat med forsskyddslagen<br />
och ingår i Natura 2000 områden.<br />
Vattenområdet är särskilt värdefull<br />
som fortplantningsområde för lax, havsöring<br />
och vandringssik. Områden med värdefull<br />
växtlighet är t.ex. stränderna längs<br />
småvatten/vatten- drag samt de odikade<br />
myrmarkerna, rikkärr och framför allt gamla<br />
skogar, vattenhål/ källor, blockstensområden<br />
och klippor.<br />
Jokilaakson arvokkaimmat perinnemaisemat<br />
ovat Muonion Rukomasaaressa, Pajalan<br />
Viiksensaaressa ja Viiksenvuomalla sekä<br />
Pyöreänojalla ja Erkheikin Vasikkavuomalla<br />
sekä Kolarinsaarenputaan Pyysaaressa,<br />
Alasessa, Kokossa, Isoniitty ja Pajusaaressa,<br />
joita lampaat laiduntavat. Pienialaisia perinnemaisemia<br />
on myös kylillä Kätkäsuvannossa,<br />
Parkajoella, Huukissa, Ristimellassa ja<br />
Torisessa.<br />
Rajajoella on runsaasti vanhoja kyliä. Kulttuurihistoriallisesti<br />
merkittävimpiä, maisemiltaan<br />
ja rakennuskannaltaan edustavimpia<br />
kyliä ovat Ylimuonio, Muonion kirkonmäki,<br />
Kaarnevaara, Kolarin vanhan kirkon ympäristö<br />
ja Kongäs, jotka ovat valtakunnallisesti<br />
merkittäviä kulttuuriympäristöjä. Maakunnallisesti<br />
merkittävien luokkaan kuuluvat Ruotsin<br />
Kätkäsuando, Muonion kirkonkylä, Kolarinsaari,<br />
Lappea, Köngäsenranta ja Väylänpää.<br />
Paikallisesti arvokkaimpia kyliä ovat<br />
Suomen Kätkäsuvanto, Noidanpalo, Pahtonen,<br />
Muonionalusta-Karsikkoniemi, Parkajoki,<br />
Pissiniemi-Kihlanki, Kihlanki-Vanha Kihlanki,<br />
Huukki, Kieksiäisvaara ja Torinen-<br />
Kardis-Jarhoinen.<br />
Luonnonympäristön eli kasvillisuuden ja<br />
eläimistön kannalta arvokkain alue on Muonion<br />
pohjoispuolella oleva Muoniojärvi - Utkujoen<br />
lintuvesi. Tornio- ja Muoniojokien vesistöalue<br />
on suojeltu koskiensuojelulailla ja<br />
kuuluu Naturaan. Jokivesistö on erittäin tärkeä<br />
ja arvokas nousukalojen kuten lohen,<br />
meritaimenen ja vaellussiian lisääntymisalue.<br />
Kasvistoltaan arvokkaita alueita ovat pienvesistöjen<br />
varret ja ojittamattomat suot, runsasravinteiset<br />
letot ja etenkin vanhat metsät,<br />
lähteet, rakkakivikot ja kalliot.
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
2.5 Planläggningssituationen<br />
Fjäll-Lapplands regionplan från 1999: På<br />
finsk sida ingår Muonio och Kolari kommuner<br />
tillsammans med Enontekis och<br />
Kittilä. I den aktuella planen har det markerats<br />
längs gränsälven bl a befintliga kommuncentrum-områden,<br />
byområden, fritidshusområden<br />
och de mest värdefulla naturmiljöerna<br />
som tex Utkujokis fågelsjö. Vid<br />
Parkajoki och på kalottbergen i Ylimuonio<br />
har det i planen reserverats områden för<br />
framtida vindkraftverk. (På Olosfjället finns<br />
redan fem vindkraftverk.) På Kangosjärvis<br />
åsar finns täktverksamhet. På Kolarinsaari<br />
har ett stort rekreationsområde markerats.<br />
Pajalas Översiktsplan från 1990 för hela<br />
kommunens område: Vid gränsälven har<br />
följande kulturmiljöområden av riksintresse<br />
pekats ut;<br />
- Kaarnevaara<br />
- Kengis<br />
- Muodoslompolo bebyggelseområden<br />
- Aareavaara bebyggelseområden<br />
- Huuki by jordbruksområde<br />
- Kieksiäisvaara by jordbruksområde<br />
- Kardis by jordbruksområde<br />
Hela området längs gränsälven utpekas<br />
som en naturmiljö av riksintresse. För Pajalas<br />
centrumområde har det gjorts en fördjupning<br />
av översiktsplanen.<br />
Generalplaner vid gränsen:<br />
- Kolari kyrkby, icke juridiskt bindande<br />
delgeneralplan från 1978.<br />
- Olos -fjällets område, icke juridiskt<br />
bindande delgeneralplanen<br />
från1982.<br />
- VETURI är ett pågående delgeneralplaneprojekt<br />
för Muonio kommuns<br />
fjäll- och sjöområden vars<br />
planområde tangerar Muonio kyrkby<br />
Detaljplaner vid gränsen:<br />
Detaljplaner finns för centrala Kolari, Muonio<br />
och Pajala. På svensk sida dessutom:<br />
2.5 Kaavoitustilanne<br />
Tunturi-Lapin seutukaava vuodelta 1999:<br />
Suomen puolella Kolarin ja Muonion kunnat<br />
kuuluvat seutukaava-alueeseen yhdessä<br />
Enontekiön ja Kittilän kanssa. Kaavassa rajajoelle<br />
on mm. esitetty olevat kuntakeskustaajamat<br />
ja kyläalueet, loma-asuntoalueet ja<br />
merkittävimmät luontokohteet kuten Utkujoen<br />
lintuvesi. Parkajoen kohdalle ja Ylimuonion<br />
vaaroille on merkitty tuulivoimalaaluevarauksia.<br />
Olokselle on rakennettu viisi<br />
tuulivoimalaa. Kangosjärven harjualueilla on<br />
maa-ainesten ottoalueita. Kolarinsaareen on<br />
merkitty laaja virkistysalue.<br />
Pajalan Yleiskaava vuodelta 1990, koko<br />
kuntaa kattava: Rajajoen tuntumaan on osoitettu<br />
seuraavat valtakunnallisesti arvokkaat<br />
kulttuuriympäristökohteet<br />
- Kaarnevaara<br />
- Köngäs<br />
- Muodoslompolon asutusalue<br />
- Aareavaaran asutusalue<br />
- Huukin kylän maatalousalue<br />
- Kieksiäisvaaran kylän maatalousalue<br />
- Kardiksen kylän maatalousalue<br />
Rajajokivarsi kokonaisuudessaan on merkitty<br />
valtakunnallisesti arvokkaaksi<br />
luontoalueeksi. Pajalan keskustan alueelle<br />
on tehty yleiskaavan tarkennus.<br />
Yleiskaavoja rajalla:<br />
- Kolarin kirkonkylä, oikeusvaikutukseton<br />
yleiskaava vuodelta1978<br />
- Olos oikeusvaikutukseton osayleiskaava<br />
vuodelta 1982<br />
- VETURI Muonion tunturi- ja järvialueiden<br />
osayleiskaavahanke Kaavaalue<br />
ulottuu Muonion kirkonkylään asti.<br />
Detaljikaavoja rajalla:<br />
Asemakaavoja on Kolarin, Muonion ja Pajalan<br />
keskustoissa. Ruotsin puolella sen lisäksi:<br />
11
12<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
- Mukkakangas - Erkheikki -<br />
Juhonpieti- Autio (MEJA)<br />
- Pajalas flygplats.<br />
- Parkajoki, detaljplan för en fiskecamp,<br />
området har markerats som<br />
en campingplats. På stranden är<br />
det tillåtet att bygga ett båthus eller<br />
en bastu och inom campingområdet<br />
är det tillåtet att bygga 300 m 2 .<br />
I Kolari kommun finns tre sk stranddetaljplaner<br />
vid gränsälven (Torne och<br />
Muonio älvar):<br />
- Äkäsjokisuu från 1992, omfattar<br />
16 nya fritidshustomter med<br />
gemensam strand<br />
- Kalkkikangas från 2001 omfattar<br />
11 befintliga hus, 6 turisttomter varav<br />
1 ny och resten fabrikens bostäder<br />
samt 30 nya gruppvis placerade<br />
fritidshustomter med gemensam<br />
strand.<br />
- Kelloniemi från 20<strong>03</strong>. Kelloniemis<br />
ännu inte fastställda plan omfattar<br />
7 villatomter, 1 tomt för en turistservice-<br />
anläggning och 28 fritidshustomter<br />
med egen strand, parvis<br />
och väldigt glest placerade längs<br />
älvstranden.<br />
I Muonio kommun finns sex stranddetaljplaner:<br />
längs gränsälven (Muonioälv):<br />
- Aarea från 2001 med planer på 31<br />
fritidshustomter, turistserviceområde<br />
och campingplats.<br />
- Käkiniva från 2001 omfattar 30 fritidshustomter.<br />
- Karimellavaara från 1997 omfattar<br />
35 fritidshustomter och en tomt för<br />
turistservice<br />
- Lohisuvanto från 1998 omfattar 16<br />
fritidshustomter och ett område för<br />
turistservice samt ett befintligt bostadshus.<br />
- Apajaranta från 1998 omfattar 39<br />
tomter, turistserviceområde och<br />
campingplats.<br />
- Visanto är från 2000 och omfattar<br />
16 fritidshustomter.<br />
- Mukkakangas - Erkheikki - Juhonpieti<br />
- Autio (MEJA)<br />
- Pajalan lentokenttä<br />
- .Parkajoki, kalakentän detaljikaava,<br />
jossa alue on merkitty leirintäalueeksi.<br />
Rantaan saa rakentaa venevajan<br />
tai saunan ja leirintäalueelle saa rakentaa<br />
300 m 2 .<br />
Kolarin kunnassa rajajoella Tornion- ja Muonion<br />
jokivarressa on kolme rantaasemakaavaa,<br />
- Äkäsjokisuu vuodelta 1992, kaavassa<br />
on 16 uutta, yhteisrantaista lomaasuntotonttia<br />
- Kalkkikangas vuodelta 2001, kaavassa<br />
on 11 olevaa asuintaloa, 6<br />
matkailutonttia, joista 1 uusi ja muut<br />
tehtaan asuintaloja, sekä 30 uutta,<br />
yhteisrantaista loma-asunto-tonttia<br />
ryhmissä<br />
- Kelloniemi vuodelta 20<strong>03</strong>, Kelloniemen<br />
vielä vahvistamattomassa kaavassa<br />
on 7 pientalotonttia, 1 matkailupalvelutontti<br />
ja 28 omarantaista loma-asuntotonttia,<br />
sijoitettuna pareittain<br />
hyvin harvasti jokivarteen<br />
Muonion kunnassa rajajoella Muonionjokivarressa<br />
on kuusi ranta-asemakaavaa:<br />
- Aarea vuodelta2001, kaavassa on 31<br />
loma-asuntotonttia, matkailupalvelualue<br />
ja leirintäalue<br />
- Käkiniva vuodelta 2001 kaavassa on<br />
30 loma-asuntotonttia<br />
- Karimellavaara vuodelta 1997, on 35<br />
loma-asuntotonttia ja matkailupalvelutontti<br />
- Lohisuvanto vuodelta 1998, on 16<br />
loma-asuntotonttia matkailupalvelualue<br />
sekä yksi oleva asuinrakennus<br />
- Apajaranta vuodelta1998, 39 tonttia,<br />
matkailupalvelualue ja leirintäalue<br />
- Visanto laadittu vuonna 2000 ja siinä<br />
on 16 loma-asuntotonttia
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Alla planområden har gemensamma<br />
strandområden dvs tomterna sträcker sig<br />
inte fram till gränsälven.<br />
På finsk sida av gränsälven finns således<br />
sammanlagt 240 glest grupperade fritidshustomter,<br />
14 områden för turistservice<br />
eller camping och 20 småhustomter varav<br />
7 nya i Kelloniemi. Av planlagda tomter har<br />
en tredjedel bebyggts.<br />
2.6 Projekt<br />
Aktuella utvecklingsprojekt I Tornedalen<br />
som berör Pajala, Kolari och Muonio kommuner:<br />
- Norrskensvägen: Tornedalrådet<br />
samt Sveriges, Finlands och Norges<br />
vägverk utvecklar riksväg 99<br />
och E8 från Haparanda och Tornio<br />
till Tromsö som turistväg. Arbetet<br />
går framåt i form av olika delprojekt.<br />
- Laestadiusleden: vandringsled<br />
från Sieppijärvi till Lappea är klar.<br />
Fortsättningen på svensk sida till<br />
Pajala är fortfarande på planeringsstadiet<br />
och anknyter till projektet<br />
Den okände Laestadius.<br />
- Arctic trail- snöskoterlednätverk<br />
genom norra Finland, Sverige och<br />
Norge utvecklas genom olika projekt<br />
- Gestaltning av gränspassager:<br />
Tornedalsrådets och vägverkens<br />
projekt för de sju gränsövergångarna<br />
i Tornedalen har avslutats i dec<br />
2005 och resulterande i ett gestaltningsprogram.<br />
Nästa steg är kommunernas<br />
beslut om vidare bearbetning<br />
och genomförande vid respektive<br />
gränsövergång.<br />
2.7 Lagstiftning<br />
Lagstiftningen liksom dess tillämpning på<br />
strandnära byggande skiljer sig mellan<br />
Sverige och Finland.<br />
Kaikki kaava-alueet ovat yhteisrantaisia eli<br />
tontit eivät ulotu rajajokeen.<br />
Suomen puolella rajajoella on siis yhteensä<br />
240 harvasti ryhmiteltyä loma-asuntotonttia,<br />
14 matkailu- tai leirintäaluetta ja 20 pientalotonttia,<br />
joista 7 uutta Kelloniemessä. Kaavoitetuista<br />
tonteista on rakennettu noin<br />
kolmasosa.<br />
2.6 Projektit<br />
Ajankohtaisia kehityshankkeita Torniojokilaaksossa,<br />
jotka koskevat Pajalan, Kolarin ja<br />
Muonion kuntia:<br />
- Revontultentie: Tornionlaakson neuvosto<br />
ja Ruotsin, Suomen ja Norjan<br />
tiehallinnot kehittävät valtatietä 99 ja<br />
E8 Haaparannasta ja Torniosta<br />
Tromssaan saakka matkailutienä.<br />
Työ etenee osaprojekteina<br />
- Laestadiuspolku: vaellusreitti Sieppijärveltä<br />
Lappeaan on valmis. Jatko<br />
Ruotsin puolella Pajalaan on vielä<br />
suunnitteluvaiheessa ja liittyy Tuntematon<br />
Laestadius-hankeeseen.<br />
- Arctic trail- moottorikelkkaverkosto<br />
Pohjois-Suomessa, -Ruotsissa ja -<br />
Norjassa kehitetään eri hankkeiden<br />
avulla.<br />
- Rajanylityspaikkojen maisemointi:<br />
Tornionjokilaakson neuvoston ja tiehallintojen<br />
hanke päättyi joulukuussa<br />
2005 ja tuloksena on seitsemän rajanylityspaikan<br />
maisemointiohjelma.<br />
Seuraava askel on kuntien päätökset<br />
jatkosuunnittelusta ja toteuttamisesta.<br />
2.7 Lainsäädäntö<br />
Ruotsin ja Suomen rantarakentamista koskeva<br />
lainsäädäntö, samoin niiden soveltaminen<br />
poikkeaa toisistaan.<br />
13
14<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
I Sverige finns ett generellt förbud att bygga<br />
närmare än 100 meter från strandlinjen.<br />
För att kunna söka dispens måste man ha<br />
väldigt vägande och allmännyttiga skäl eller<br />
komplettera befintlig bebyggelse. En<br />
konsekvens av detta är att man har mycket<br />
mindre bebyggelse på stränderna på<br />
svensk sida. Byarnas bebyggelse är ofta<br />
belägen bakom strandängarna.<br />
I Finland skärptes bestämmelserna för<br />
strandnära byggande i bygglagstiftningen<br />
samt naturskyddslagstiftningen år 1997.<br />
Tidigare kunde man få ett bygglov för en<br />
strandnära byggnad direkt genom kommunens<br />
beslut. Enligt den nya lagstiftningen<br />
gäller på ett strandområde vars bredd<br />
kan variera beroende på de aktuella förhållandena<br />
från 50 till 200 meter, att kommunen<br />
får bevilja bygglov endast om det<br />
finns en juridiskt gällande plan (delgeneralplan<br />
eller detaljplan) som ger direkt berättigande<br />
att bygga på området. På planlösa<br />
områden avgör den regionala miljöcentralen<br />
beslut om dispens. En konsekvens<br />
av den nya lagstiftningen var en omfattande<br />
strandgeneral-planläggning. Regionala<br />
miljöcentraler har möjligheter att<br />
bevilja EU-stöd till planering i områden där<br />
det finns, värdefulla kulturmiljöområden.<br />
Suverenitetsöarna<br />
Med suveränitetsöar avses öar, öpartier<br />
samt näs och halvöar i Torne- och Muonio<br />
älvar samt i Könkämaälven vars juridiska<br />
särställning grundas på gränsöverenskommelsen<br />
från år 1810 mellan Sverige<br />
och Ryssland och det år 1821 upprättade<br />
avtalet om utväxling av ägor samt den<br />
kungörelse som kommissarierna, utsedda<br />
av kungen av Sverige och kejsaren av<br />
Ryssland, utgav år 1823, vilket bekräftade<br />
utväxlingen av ägorna vid riksgränsen.<br />
Suveränitetsöar som är belägna i Sverige<br />
förvaltas enligt finsk lagstiftning och öar<br />
som är belägna i Finland, förvaltas enligt<br />
svensk lagstiftning. Finska lagar tillämpas<br />
Ruotsissa on voimassa yleinen rantarakentamiskielto,<br />
joka ulottuu 100 m rannasta.<br />
Poikkeusluvan hakemiseen rantarakentamista<br />
varten, on oltava todella painavat ja yleishyödylliset<br />
perusteet tai sen tulee täydentää<br />
olemassa olevaa asutusta. Tästä seuraa,<br />
että Ruotsin puolella rannoille on rakennettu<br />
huomattavasti vähemmän. Kylien asutus sijoittuu<br />
monesti rantapeltojen taakse.<br />
Suomessa rantarakentamista koskeva ohjeisto<br />
tiukentui vuonna1997, sekä rakennuslainsäädännössä<br />
että luonnonsuojelulainsäädännössä.<br />
Aiemmin rannoille sai rakennuslupia<br />
suoraan kunnan päätöksellä.<br />
Uuden lain mukaan ranta-alueelle, jonka leveys<br />
vaihtelee yleensä olosuhteista riippuen<br />
50-200 metriin, saa rakentaa vain oikeusvaikutteisen,<br />
suoraan rakentamiseen oikeutettavaan<br />
kaavan perusteella. Kaavoittamattomilla<br />
ranta-alueilla poikkeamispäätökset ratkaisee<br />
Ympäristökeskus. Uusi lainsäädäntö<br />
käynnisti laajan rantayleiskaavoituksen. Alueelliset<br />
ympäristökeskukset voivat välittää<br />
EU-tukea kaavoitukseen arvokkailla kulttuuriympäristöalueilla.<br />
Suvereeniteettisaaret<br />
Suvereniteettisaarilla tarkoitetaan niitä Tornionjoessa<br />
ja Muonionjoessa sekä Könkämäenossa<br />
olevia saaria ja saaren osia sekä<br />
niemiä, joiden oikeudellinen erityisasema perustuu<br />
Ruotsin ja Venäjän välillä 1810 tehtyyn<br />
rajanjärjestely-sopimukseen ja 1821 tehtyyn<br />
tilusvaihto-sopimukseen sekä Ruotsin<br />
kuninkaan ja Venäjän keisarin valtuuttamien<br />
komissaarien 1823 antamaan julistukseen<br />
valtakunnan-rajan tilusvaihdon vahvistamisesta.<br />
Ruotsissa sijaitsevia suvereniteettisaaria hallitaan<br />
omistusoikeudella Suomen oikeuden<br />
mukaisesti ja Suomessa sijaitsevia suvereni-
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
på öar belägna i Sverige såvida det handlar<br />
om äganderätten och begränsad materialrätt,<br />
överlåtelse av äganderätten och<br />
annat erhållande samt överlåtelse av<br />
brukningsrätten eller annan typ av begränsad<br />
överlåtelse av lös egendom. Finsk<br />
lagstiftning tillämpas även vid bildande och<br />
registrering av fastighet samt lagfart och<br />
inteckning. På motsvarande sätt tillämpas<br />
svensk lagstiftning på suveränitetssöar<br />
belägna i Finland.<br />
Så länge finsk lagstiftning tillämpas på suveränitetsöar<br />
på svensk sida, äger finsk<br />
domstol och myndigheter rätten att behandla<br />
ärenden. På samma sätt gäller den<br />
svenska domstolen och myndighetsbeslut<br />
när det är frågan om suveränitetsöar belägna<br />
i Finland. Suveränitetsöarnas särställning<br />
kan avskaffas så vida det finns<br />
skäl för det på grund av ändrade förhållanden.<br />
teettisaaria Ruotsin oikeuden mukaisesti.<br />
Ruotsissa sijaitseviin suvereniteettisaariin<br />
sovelletaan Suomen oikeutta sikäli kuin on<br />
kysymys omistus-oikeudesta ja rajoitetusta<br />
esineoikeudesta, omistusoikeuden luovutuksesta<br />
ja muusta saannosta sekä käyttöoikeuden<br />
tai muun rajoitetun esineoikeuden<br />
luovuttamisesta. Suomen oikeutta sovelletaan<br />
myös kiinteistön muodostamiseen ja<br />
rekisteröintiin sekä lainhuudatukseen ja kiinnitykseen.<br />
Suomessa sijaitseviin suvereniteettisaariin<br />
sovelletaan vastaavasti Ruotsin<br />
oikeutta.<br />
Siinä määrin kuin Suomen oikeutta sovelletaan<br />
Ruotsissa sijaitseviin suvereniteettisaariin,<br />
Suomen tuomio-istuimet ja viranomaiset<br />
ovat toimivaltaisia käsittelemään asioita.<br />
Vastaavasti on voimassa Ruotsin tuomioistuimiin<br />
ja viranomaisiin nähden, kun kysymyksessä<br />
ovat suvereniteettisaaret Suomessa.<br />
Suvereniteettisaaren erityisasema voidaan<br />
poistaa, mikäli siihen on aihetta olosuhteiden<br />
muuttumisen johdosta.<br />
15
16<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
3. GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Riktlinjer för utvecklingen<br />
längs gränsälven<br />
3.1 Mål för gränsälvsplanen<br />
Meän Visio – Vår Vision, portalvisionen för<br />
hela Meän Väylä –Älvlandet området, gäller<br />
även för gränsälvsområdet:<br />
”Meän Väylä-Älvlandet skall genom ett utvecklat<br />
samarbete verka för en långsiktig<br />
gemensam positiv utveckling.<br />
Här skall det erbjudas hög livskvalitet och<br />
ökad attraktionskraft genom att optimera<br />
potentialen som finns i områdets gemensamma<br />
resurser och arbetsmarknad.<br />
Grunden till detta finns i kommuninvånarnas,<br />
särskilt ungdomarnas, hjärtan, i upplevelsen<br />
av hela Meän Väylä Älvlandet<br />
området som en gemensam hembygd.”<br />
I Meän Visio – Vår Visions delvisioner<br />
nämns dessutom bl a:<br />
Områdets befolknings- och byautveckling<br />
betraktas ur ett helhetsperspektiv. Inom<br />
området skapas gemensam arbetsmarknad<br />
och närmarknad. Området har en unik<br />
turismprofil och erbjuder rekreationsmöjligheter<br />
och upplevelser året om. Vi lämnar<br />
till våra barn i arv Europas renaste och<br />
tryggaste miljö. Meän Väylä - Älvlandet är<br />
en attraktiv livsmiljö. Infrastrukturfrågor<br />
som stärker och utvecklar Meän Väylä –<br />
Älvlandet-området är prioriterade. Markanvändning<br />
harmoniseras mellan länderna<br />
inom gränsälvszonen.<br />
Huvudmålet för gränsälvsplanen är att utveckla<br />
älvdalen som en gemensam resurs<br />
samt att samordna markanvändningen i<br />
Finland och Sverige. Samtidigt skapas en<br />
tydlig bild av områdets potential, problem<br />
och värden.<br />
3.RAJAJOKISUUNNI-<br />
TELMA<br />
Suuntaviivat rajajokivarren kehitykselle<br />
3.1 Rajajokisuunnitelman tavoitteet<br />
Meän visio – Vår vision, koko Meän Väylä -<br />
Älvlandet alueen päävisio pätee myös rajajokialueella:<br />
” Meän Väylä –Älvlandet alueelle syntyy kehittyneen<br />
yhteistyön seurauksena pitkäaikaista,<br />
yhteistä, myönteistä kehitystä.<br />
Tämä alue tarjoaa korkean elämänlaadun<br />
ja kasvattaa vetovoimaansa hyödyntämällä<br />
alueen yhteisten voimavarojen ja työmarkkinoiden<br />
tarjoamat mahdollisuudet.<br />
Tämä kehitys perustuu kuntalaisten,<br />
erityisesti nuorten tunteeseen ja kokemukseen<br />
siitä, että Meän Väylä Älvlandet<br />
on yhteinen kotiseutumme.”<br />
Meän Visio – Vår Vision osavisioissa mainitaan<br />
lisäksi mm:<br />
Alueen väestö- ja kyläkehitystä tarkastellaan<br />
kokonaisperspektiivistä. Alueelle synnytetään<br />
yhteiset työmarkkinat ja lähimarkkinat. Alueella<br />
on ainutlaatuinen matkailuprofiili ja se<br />
tarjoaa virkistysmahdollisuuksia ja elämyksiä<br />
ympäri vuoden. Jätämme lastemme perinnöksi<br />
Euroopan puhtaimman ja turvallisimman<br />
ympäristön. Meän väylä-Älvlandet on<br />
houkutteleva asuinympäristö. Infrastruktuurikysymykset,<br />
jotka vahvistavat ja kehittävät<br />
Meän Väylä – Älvlandet-aluetta, ovat etusijalla.<br />
Maankäyttö sovitetaan yhteen rajajoen<br />
alueella.<br />
Päätavoitteena on kehittää jokilaaksoa yhteisenä<br />
voimavarana sekä Suomen ja Ruotsin<br />
maankäytön yhteensovittaminen. Samalla<br />
luodaan selkeä kuva alueen ominaisuuksista,<br />
ongelmista ja arvoista.
3.2 SWOT - analys<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Områdets styrka ligger i den rena och trygga<br />
miljön, de outbyggda fria vattendragen,<br />
stora vida naturområden, kulturmiljöer -<br />
och landskap.<br />
Svagheter är avsaknad av gemensam<br />
image, avbefolkning och arbetslöshet.<br />
Möjligheter är kommunernas samarbete<br />
inom bl.a. kulturmiljövård och gemensamt<br />
nyttjande av naturtillgångar, framför allt<br />
vattendragen, i arbetet med att utveckla<br />
besöksnäringen. Detta kompletterar utbudet,<br />
räddar de gamla kulturmiljöerna och<br />
ökar intresset för den säregna kulturen.<br />
Hoten består av förorening av miljön, klimatförändringar,<br />
laxfiske i havet och fiskesjukdomar,<br />
igenväxning av gamla odlingsmarker,<br />
likgiltighet och ogenomtänkta<br />
nyetableringar.<br />
Torne-Muonioälven klassas i Sverige som<br />
område av riksintresse för naturvård, kulturmiljövård<br />
och fritluftsliv.<br />
3.3 Framtidens näringar och<br />
service<br />
Alla kommuncentrum inom gränsälvsområdeterbjuder<br />
bra offentlig service. Med<br />
utvecklat samarbete kan man organisera<br />
offentlig service så att Muonio – Muodoslompolo<br />
och Pajala-Kolari kan ha en del av<br />
servicen tillsammans (tex. simhall, dansställen,<br />
återvinningscentral, specialskolor,<br />
olika vårdinrättningar etc.) och vara fysiskt<br />
lokaliserad i någon av kommunerna. I<br />
byar bör man främja medborgaraktiviteter<br />
och evenemang som lockar folk även från<br />
motsatta stranden (isvägar, båthändelser<br />
etc.) och som förstärker tron på den egna<br />
byn.<br />
Basproduktion, jord- och skogsbruk samt<br />
renskötsel är glesbygdens basnäring och<br />
3.2 SWOT – analyysi<br />
Alueen vahvuuksia ovat puhdas ja turvallinen<br />
ympäristö, vapaat vesistöt, laajat luontoalueet,<br />
kulttuuriympäristöt ja -maisemat.<br />
Heikkouksia ovat alueen yhteisen imagon<br />
puute, väestökato ja työttömyys.<br />
Mahdollisuuksia ovat kuntien yhteistyö rajajoen<br />
kulttuuriympäristöjen hoidossa, luonnonvarojen,<br />
varsinkin vesistöjen hyödyntäminen<br />
matkailun kehittämisessä – täydentää<br />
tarjontaa, vanhat kulttuuriympäristöt ja kiinnostus<br />
omalaatuiseen kulttuuriin.<br />
Uhkia ovat ympäristön saastuminen, ilmaston<br />
muutokset, lohen merikalastus ja kalasairaudet,<br />
vanhojen viljelysalueiden pensoittuminen,<br />
välinpitämättömyys ja harkitsematon<br />
uudisrakentaminen.<br />
Tornio-Muoniojoki luokitellaan Ruotsissa valtakunnallisesti<br />
arvokkaaksi luonnonympäristö-,<br />
kulttuuriympäristö-, ja virkistysalueeksi.<br />
3.3 Tulevaisuuden elinkeinot ja<br />
palvelut<br />
Rajajoelle sijoittuvat kuntakeskukset, joissa<br />
kaikissa on hyvät julkiset peruspalvelut. Yhteistyöllä<br />
voidaan järjestää julkisia palveluita<br />
siten, että Muonio- Muodoslompololla ja Pajala-Kolarilla<br />
jotkin palvelut ovat yhteisiä ja<br />
sijaitsevat fyysisesti jommassa kummassa<br />
kunnassa (esim. uimahalli, tanssipaikka, kierrätyskeskus,<br />
erityiskoulu, erilaiset hoitolaitokset<br />
jne.). Kylissä tulisi edistää kansalaistoimintaa<br />
ja tapahtumia, jotka houkuttelevat<br />
väkeä vastarannaltakin (jäätiet, veneilytapahtumat<br />
jne.) ja jotka vahvistavat uskoa omaan<br />
kylään.<br />
Alkutuotanto, maa- ja metsätalous ja poronhoito,<br />
ovat harvaan asutun maaseudun peruselinkeinot<br />
ja edellytys joidenkin kulttuu-<br />
17
18<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
en förutsättning för bevarande av vissa<br />
kulturmiljöer. På grund av terrängen är<br />
åkerarealerna små och lämpar sig dåligt<br />
för det inom EU prioriterade stordriftsjordbruket.<br />
Därför bör man befrämja specialisering<br />
av smågårdarna t.ex. på bärodling,<br />
odling av rotfrukter- och örter, fårskötsel<br />
eller uppfödning av den utrotningshotade<br />
rasen lappko och befrämja vård och återsällning<br />
av kulturbiotoper. Den här typen<br />
av jordbruk skapar dessutom en trivsam<br />
miljö och lokalt producerade produkter<br />
som kan utnyttjas inom besöksnäringen.<br />
Levande jordbruks- och same/ renskötselbyar<br />
är populära besöksmål för kulturturismen.<br />
Utveckling av jordbruket, skogsbruket och<br />
användning av lokala förnybara energikällor<br />
bör befrämjas eftersom detta bidrar till<br />
att bromsa klimatförändringar. Inom området<br />
bör man etablera t.ex. ett träförädlingscentral<br />
för gallrings- och samlingsvirke.<br />
vilket kan ha en positiv påverkan på<br />
sysselsättningen.<br />
Utveckling av små och medelstor industriverksamhet<br />
kan baseras på vidareförädling<br />
av lokala naturprodukter och odlade<br />
specialprodukter.<br />
Gruvverksamhet, bl.a mineralfyndigheterna<br />
vid Sahavaara och Liviövaara i Pajala<br />
kommun och att åter starta upp verksamheten<br />
vid Rautuvaaragruvan i Kolari, kan<br />
vara möjligheter i framtiden när världsmarknadspriserna<br />
förändras.<br />
Besökarströmmarna till fjällområdet är stora,<br />
men de går förbi gränsälvsområdet.<br />
Nyttjande av de storslagna vattendragen<br />
inom besöksnäringen är fortfarande bara i<br />
sin början och serviceutbudet otillräckligt.<br />
Utveckling av mångsidig turistservice, att<br />
skapa/ingå i nätverk samt en förbättrad<br />
marknadsföring över gränser kan ge ökad<br />
puls för besöksnäringen i gränsälvsområdet.<br />
Området är attraktivt och har utvecklingspotential:<br />
lugn, tystnad, mörker och<br />
arktiskt ljus samt trygghet i motsats till bull-<br />
riympäristöjen säilymiselle. Maastosta johtuen<br />
alueen peltoalueet ovat pienialaisia eivätkä<br />
helposti sovellu EU:n suosimaan tehomaatalouteen.<br />
Siksi täällä tulisi edistää pientilojen<br />
maatalouden erikoistumista esim. marjaviljelyyn,<br />
juuresten ja yrttien kasvatukseen,<br />
lammastalouteen tai uhanalaisen lapinkarjan<br />
pitoon, sekä edistää perinnebiotooppien hoitoa<br />
ja palauttamista. Tällainen maatalous luo<br />
viihtyisää ympäristöä ja paikalliset tuotteet,<br />
joita voi hyödyntää matkailullisesti. Elinvoimaiset<br />
maatalous- ja porotalouskylät ovat<br />
suosittuja käyntikohteita kulttuurimatkailulle.<br />
Metsä- ja maatalouden kehittämistä ja paikallisten<br />
uusiutuvien energialähteiden käyttöä<br />
tulee edistää, koska se hidastaa ilmaston<br />
muuttumista. Alueelle tulisi sijoittaa esim.<br />
harvennuspuun keräily- ja jalostuskeskus,<br />
jolla voi olla myönteinen vaikutus työllisyyteen.<br />
Keräilykeskuksiksi on osoitettu Kaalamaniemi<br />
ja Aareavaara sekä Kolari ja Pajala,<br />
jotka toimivat logistisina solmukohtina.<br />
Pientä ja keskisuurta teollisuustoimintaa voidaan<br />
kehittää paikallisten luonnontuotteiden<br />
ja viljelyn erikoistuotteiden jatkojalostuksen<br />
pohjalta.<br />
Kaivostoiminta, mm. Sahavaaran ja Liviö-<br />
vaaran mineraalilöydöt Pajalan kunnassa ja<br />
Rautuvaaran toiminnan uudelleen käynnistäminen<br />
Kolarissa, voi olla mahdollisuus tulevaisuudessa,<br />
kun maailmanmarkkinahinnat<br />
muuttuvat.<br />
Matkailijavirrat tunturialueelle ovat suuret,<br />
mutta ohittavat rajajoen alueen. Mahtavien<br />
vesistöjen hyödyntäminen matkailussa on<br />
vielä alkutekijöissään ja palvelut puutteelliset.<br />
Monipuolisten ohjelmapalvelujen kehittäminen,<br />
verkostoituminen ja hyvin kohdennettu<br />
markkinointi yli rajan voivat antaa valtavan<br />
sykäyksen rajajokialueen matkailuelinkeinolle.<br />
Alueella on tarjota kehittämispotentiaalia<br />
ja vetovoimaa: rauhaa, hiljaisuutta, pimeyttä<br />
ja arktista valoa sekä turvallisuutta vastakohtana<br />
meluisille laskettelukeskuksille. Ylläksen
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
riga skidcentra. För fjällturisterna i Ylläs<br />
och Olos kan älvdalarnas kulturmiljöer,<br />
lantbruksturism och älvfiske erbjuda alternativ<br />
året runt. För en som är intresserad<br />
av byggnadskultur och historia finns det<br />
mycket att se i älvdalen. Dessutom erbjuder<br />
älvdalarna för den som är jakt- och friluftsintresserad<br />
en variationsrik natur med<br />
myrmarker, tjärnar och kalottberg (skogbevuxna<br />
höjder).<br />
De olika delområden i gränsälvsområdet<br />
har varierande förutsättningar. De sydligaste<br />
delarna har bättre förutsättningar för<br />
lantbruksturism inkl. specialiserat jordbruk<br />
och kulturutbud. Det mellersta, glesbebyggda<br />
området erbjuder tystnad och upplevelser<br />
för fiske- och jaktturister. I den<br />
nordligaste delen finns storslaget landskap<br />
och friluftslivsområden som lämpar sig för<br />
den naturintresserade.<br />
3.4 Utveckling av trafik- och<br />
kommunaltekniska nätverk<br />
På gränsälvsplanens kartbilagor 1-7 har<br />
markerats:<br />
- Norrskensvägen<br />
- platser med behov av bättre trafikförbindelser<br />
Pajala-Kolari, Muonio-<br />
Muodoslompolo<br />
- befintlig och ny järnväg: till Ylläs,<br />
norrut till Norge och till Pajala<br />
- friluftsleder:Kätkäsuvanto-Niasjärvi-<br />
Ylimuonio,Kolari-Jupukka-<br />
Erkheikki,Kaunisjoki-Harsunoja-<br />
Käryjoki-Pajala<br />
- cykelleder:Väylänpää-Kolari, Kaunisjoki-Huukki-Aareavaara,Kolarinsaari,<br />
Kihlanki-Kaarnevaara,<br />
Muodoslompolo-Kätkäsuvanto-<br />
Kaarresuvanto, Ruosteranta-<br />
Ylimuonio-Kajanki<br />
- leder för terrängcykling: Noijanpolanvaara-Ruosteranta-Muonionniska-Muonionalusta-Karsikkoniemi-Kangosjärvi,<br />
Apajaranta-<br />
Lohisuvanto-Karimellavaara-<br />
Käkiniva-Kihlanki-Vanha Kihlanki-<br />
ja Oloksen tunturimatkailijoille voidaan tarjota<br />
vaihtoehtoja vuoden ympäri jokilaaksojen<br />
kulttuuriympäristöjen maatilamatkailu- ja jokikalastuspalveluilla.<br />
Jokilaaksossa on myös<br />
nähtävää rakennuskulttuurista ja historiasta<br />
kiinnostuneille. Lisäksi on tarjolla monipuolinen<br />
luonto, suot, lammet ja vaarat metsästystä<br />
ja retkeilyä harrastaville.<br />
Rajajoella eri alueet tarjoavat erilaiset lähtökohdat.<br />
Eteläisimmällä osalla on edellytyksiä<br />
maatilamatkailulle johon liittyy erikoistunut<br />
maatalous ja kulttuuritarjonta. Keskeinen,<br />
harvasti rakennettu alue tarjoaa hiljaisuutta ja<br />
elämyksiä kalastusmatkailijoille ja metsästäjille.<br />
Pohjoisimmalla osalla on vaikuttavat<br />
maisemat ja retkeilymaastot luontoharrastajille.<br />
3.4 Liikenne ja yhdyskuntatekniikan<br />
verkostojen kehittäminen<br />
Rajajokisuunnitelman liitekartoille 1-7 on<br />
merkitty :<br />
- Revontultentie<br />
- paikat, jossa on liikenneyhteyden parantamistarve:<br />
Pajala-Kolari, Muonio-<br />
Muodoslompolo.<br />
- nykyinen ja uudet rautatiet Ylläkselle,<br />
pohjoiseen Norjaan ja Pajalaan.<br />
- ulkoilureitit: Kätkäsuvanto-Niasjärvi-<br />
Ylimuonio, Kolari-Jupukka-Erkheikki,<br />
Kaunisjoki-Harsunoja-Käryjoki-Pajala<br />
- pyöräreitit: Väylänpää-Kolari, Kaunisjoki-Huukki-Aareavaara,<br />
Kolarinsaari,<br />
Kihlanki-Kaarnevaara, Muodoslompolo-Kätkäsuvanto-Kaarresuvanto,<br />
Ruosteranta-Ylimuonio-Kajanki.<br />
- maastopyöräreitit: Noijanpolanvaara-<br />
Ruosteranta-Muonionniska-<br />
Muonionalusta-Karsikkoniemi-<br />
Kangosjärvi, Apajaranta-Lohisuvanto-<br />
Karimellavaara-Käkiniva-Kihlanki-<br />
Vanha Kihlanki-Tapojärvi-Aarea-<br />
Kalkkikangas<br />
- nykyiset ja uudet moottorikelkkareitit:<br />
19
20<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Tapojärvi-Aarea-Kalkkikangas<br />
- befintliga och nya skoterleder: förbindelsebehov<br />
över gränsälven vid<br />
Kihlanki, Huukki, Jarhoinen<br />
- befintliga platser för isvägar<br />
- platser för nya förbindelser: Kätkäsuvanto,<br />
Muonionalusta, Parkajoki,<br />
Kolarinsaari<br />
- två nya broar för lätt trafik: Kihlanki<br />
och Lappea<br />
Befintliga nätverk har inventerats i utredningarna.<br />
Deras utvidgning, förbättring och<br />
diversitet föreslås i gränsälvskartorna.<br />
Målet är att utveckla samarbete inom området<br />
och kommunikationerna över gränsen<br />
både funktionellt och med konkret<br />
byggande. Riksgränsens avskiljande verkan<br />
framträder speciellt i områdets infrastrukturnätverk.<br />
Förbindelser mellan riksväg<br />
99 och europaväg 8, dvs mellan Kolari<br />
och Pajala samt Muonio Muodoslompolo<br />
utgörs av vägar av lokalvägstandard.<br />
Skyltning /information till byar och tätorter<br />
på andra sidan riksgränsen är bristfällig<br />
eller saknas helt. Viktigaste trafikutvecklingsåtgärd<br />
inom gränsälvsområdet är förbättring<br />
av vägarna, miljön och information<br />
vid gränsövergångarna vid de befintliga<br />
broförbindelserna.<br />
I första hand behövs förbättringar av skyltning<br />
och status av vägförbindelserna mellan<br />
Pajala-Kolari och Muodoslompolo-<br />
Muonio. Dessa vägar sammanbinder<br />
gränsälvens tätorter och byar och de torde<br />
vara mer synliga. Nuvarande nationella<br />
vägnät vänder ryggen åt varandra istället<br />
för att binda samman vilket borde vara deras<br />
egentliga uppgift.<br />
Järnvägsnätets förlängning grundas på ett<br />
behov av att stärka områdets kollektivtrafik<br />
och skapa ett bärkraftigt alternativ till flygtrafik.<br />
Förbindelse till Ishavet är till nytta för<br />
utvecklingen av näringslivet och energiindustrin<br />
i Barentsområdet. Den i området<br />
förväntade betydande ekonomiska tillväxten<br />
under följande årtionden förutsätter en<br />
yhteystarve rajajoen yli Kihlangissa ja<br />
Kätkasuvannossa<br />
- nykyiset paikat jääteille: Kihlanki,<br />
Huukki, Jarhoinen<br />
- nykyiset jäätieyhteydet<br />
- paikat jossa uudet yhteydet: Kätkäsuvanto,<br />
Muonionalusta, Parkajoki,<br />
Kolarinsaari<br />
- kaksi kevytliikennesiltaa: Kihlanki,<br />
Lappea<br />
Olevat verkostot on inventoitu selvityksissä.<br />
Niiden laajentamista, parantamista ja monipuolistamista<br />
esitetään rajajoki-kartoilla.<br />
Tavoitteena on kehittää alueen yhteistyötä ja<br />
kuluyhteyksiä yli rajan sekä toiminnallisella<br />
että konkreettisella, rakentamisen tasolla.<br />
Valtakunnanrajan eristävä vaikutus korostuu<br />
erityisesti liikenneverkossa, jossa melko lähekkäin<br />
olevia, isoja taajamia yhdistää vain<br />
yhdystien tasoinen tie. Viitoitus rajan takana<br />
oleviin kyliin tai taajamiin on puutteellinen tai<br />
puuttuu kokonaan. Tärkein liikenteellinen kehittämishanke<br />
on liikenneväylien, ympäristön<br />
ja opastuksen parantaminen rajanylityspaikoissa,<br />
missä ovat olemassa olevat siltayhteydet.<br />
Ensisijainen tarve on parantaa Pajala-Kolari<br />
ja Muodoslompolo-Muonio välisen tiestön<br />
luokitusta ja viitoitusta. Nämä tiet yhdistävät<br />
rajajoen taajamat ja kylät toisiinsa ja siksi<br />
niiden tulee olla nykyistä näkyvämpiä. Nykyisellään<br />
kansalliset tieverkot kääntävät toisilleen<br />
selkänsä eivätkä ota kontaktia toisiinsa,<br />
mikä tieverkon perimmäinen tarkoitus pitäisi<br />
olla.<br />
Rautatieverkoston laajentaminen perustuu<br />
tavoitteeseen vahvistaa alueen joukkoliikennettä<br />
ja luoda kestävän kehityksen mukainen<br />
vaihtoehto lentomatkailulle. Yhteys Jäämerelle<br />
palvelee kehittyvän Barentsin elinkeinoelämän<br />
ja energiateollisuuden tarpeita.<br />
Alueelle odotettu merkittävä taloudellinen<br />
kasvu seuraavien vuosikymmenten aikana<br />
edellyttää myös tavaraliikenteen runsasta<br />
kasvua, josta osa voitaisiin hoitaa rautateitse<br />
Suomen ja Ruotsin kautta. Kolarista Pajalaan
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Nya cykel- och friluftsleder har placerats<br />
längs befintliga vägar och sammanbinder<br />
21
22<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
stark ökning även av godstransporterna.<br />
varav en del kan ske via järnvägen genom<br />
Finland och Sverige. En ny järnvägsgren<br />
från Kolari till Pajala och vidare till Svappavaara<br />
eller Gällivare skulle stödja, förutom<br />
Barents transporter även besöksnäringen<br />
och möjliga kommande lokala gruvprojekt.<br />
Föreslagna linjedragningar är enbart principiella<br />
och kräver noggrannare utredningar<br />
och konsekvensbedömningar. Om passagerartrafik<br />
planeras så bör man gå närmare<br />
byarna, om enbart godstransporter,<br />
så är placering längre bort från bebyggelse<br />
önskvärt. Järnvägen får inte dela upp värdefulla<br />
naturområden eller hindra fri rörlighet<br />
i terrängen alltför mycket.<br />
Nya cykel- och vandringsled är belägna<br />
vid bevarande vägar och de förenar områdets<br />
olika sevärdheter och speciella egenskaper<br />
till ett enhetligt nätverk. Många mål<br />
kan enbart nås via cykel- och friluftsleder.<br />
En sådan tyngdpunkt på friluftsleder betonar<br />
Meän Väylä – Älvlandet områdets<br />
image som besöksmål för naturturism med<br />
en bärkraftig utveckling<br />
Inom området bör man utveckla kollektivtrafiken<br />
och anlägga stråk för gång- och<br />
cykeltrafik samt vandringsleder. Dessa sätt<br />
att röra sig på skapar möten mellan människor<br />
och kulturer.<br />
Nya gång- och cykelbroar/servicebroar<br />
föreslås att byggas i Lappea och Kihlanki.<br />
Vid dessa lägen betjänar de befintliga<br />
byar, lokalbefolkningen rekreationsbehov<br />
och gynnar besöksnäringen. På andra<br />
ställen som t.ex. i Kätkäsuvanto, Ylimuonio,<br />
Muonionalusta, Parkajoki, Aareavaara,<br />
Kolarinsaari<br />
och Väylänpää-Kardis föreslås anläggas<br />
isvägar under vintertid samt anordna repflotte/färjor<br />
eller båttransporter eller båtuthyrning<br />
på beställning under sommartid.<br />
Arbetet med att utveckla Norrskensvägen<br />
som turistväg bör fortsätta (riksvägar 99<br />
och 21/E8). Man förbättrar förutsättningar-<br />
ja Svappavaaraan tai Jällivaaraan haarautuva<br />
uusi rautatie palvelisi Barentsin liikenteen<br />
lisäksi myös matkailua ja paikallisia, tulevia<br />
kaivoshankkeita.<br />
Radan linjaukset ovat periaatteellisia ja vaativat<br />
tarkempia selvityksiä ja vaikutusten arviointeja.<br />
Jos rata palvelee myös matkustajaliikennettä,<br />
se tulee ohjata kylien lähelle. Jos<br />
se taas palvelee pelkästään tavaraliikennettä<br />
silloin sijainti kauempana asutuksesta on tavoiteltavaa.<br />
Tällöin on kuitenkin huomioitava,<br />
ettei rautatie pirsto arvokkaita luontoalueita ja<br />
rajoita liikaa vapaata liikkumista maastossa.<br />
Uudet pyöräily- ja ulkoilureitistöt on sijoitettu<br />
olevalle tiestölle ja yhdistävät alueen erityisominaisuudet<br />
ja nähtävyydet yhtenäiseksi<br />
verkostoksi. Monet kohteet ovat tavoitettavissa<br />
vain pyöräilyreittejä ja ulkoilureittejä<br />
pitkin. Tällainen painotus ulkoilureitistöihin,<br />
korostaa Meän väylä – Älvlandet alueen ja<br />
rajajokialueen imagoa luontomatkailu- ja kestävän<br />
kehityksen matkailukohteena.<br />
Alueella tulee kehittää joukkoliikennettä ja<br />
rakentaa kevytliikenteen väyliä sekä ulkoilureittejä.<br />
Nämä ovat liikkumistapoja, jotka<br />
edistävät ihmisten ja kulttuurien kohtaamista.<br />
Uusia kevytliikenteen / huoltoliikenteen siltoja<br />
esitetään Lappeaan ja Kihlankiin. Näillä paikoilla<br />
ne palvelevat olevia kyliä, matkailua ja<br />
asukkaiden virkistystarpeita. Muualla, kuten<br />
Kätkäsuvannossa, Ylimuoniossa, Muonionalustassa,<br />
Parkajoella, Aareavaarassa,<br />
Kolarinsaaressa ja Väylänpää-Kardiksessa<br />
esitetään talvella jääteitä ja kesällä kevytliikenteelle<br />
kapulalossit tai tilattava venekuljetus<br />
tai -vuokraus.<br />
Revontultentien kehittämistä matkailutienä<br />
tulee jatkaa. (valtateitä 99 ja 21/E8) Hankkeessa<br />
parannetaan matkailuelinkeinon toimintaedellytyksiä<br />
luomalla tiestä brändiä, jo-
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
na för besöksnäringen genom att skapa ett<br />
varumärke som bidrar till en mer enhetlig<br />
profil för turistdestinationer i Tornedalen.<br />
Längs vägen utvecklas informationsplatser,<br />
service, övernattnings-, rekreation -<br />
och friluftslivsmöjligheter längs vägen i<br />
samband med att besöksnäringen ute i<br />
byarna och tätorter utvecklas. Service utmed<br />
dagens vägar fungerar ofta enligt<br />
principen tanka och köra vidare. Turistföretag<br />
organiserade i ett nätverk kan locka till<br />
att stanna upp och göra utflykter miljövänligt<br />
på cykel eller till fots. Strandvägarna är<br />
charmigt krokiga och smala och lämpar sig<br />
utmärkt för cykelutflykter.<br />
Pajala och Kolari kommuners samarbete<br />
med sopdeponi i Kolari avslutas. Nya EUdirektiv<br />
innebär att avfallshanteringen<br />
måste omstruktureras i bägge länder. Avfallshantering<br />
är ett lämpligt kommunaltekniskt<br />
samarbetsområde även i framtiden.<br />
Sopsortering kommer i framtiden att utvecklas<br />
ytterligare och mängden avfall<br />
som deponeras minskar. Återvinning av<br />
avfall bör befrämjas. Egen fastighetskompost<br />
och återvinning av brännbart avfall<br />
som energi är att rekommendera i<br />
glesbygden.<br />
Samarbetsmöjligheter när det gäller energiförsörjning<br />
kan gälla produktion och distribution<br />
av biobränslen samt andra alternativa<br />
förnyelsebara energikällor. En framtida<br />
utveckling med minskade fossila<br />
bränsletillgångarna och ökade energipriser<br />
är att vänta. Fem vindkraftverk har byggts<br />
på Olosfjället. Fler lämpliga områden finns<br />
markerade på Fjäll-Lapplands regionplan<br />
varav en del på höjderna längs gränsälven.<br />
Vindkraftverken kan uppfattas som<br />
symboler för en futuristisk, hållbar utveckling<br />
i området. Småskaliga vindkraftverk<br />
invid byggd miljö kan vara ett alternativ på<br />
de mest avsides liggande platserna.<br />
ka tuo Tornionlaakson matkailukohteille yhtenäistä<br />
profiilia. Tien varrella kehitetään<br />
opastusta, palveluja, majoitusta, virkistystä ja<br />
ulkoilua, kylien ja taajamien matkailuelinkeinon<br />
kehittämisen myötä. Tiehen liittyvät palvelut<br />
toimivat usein läpiajon ja tankkauksen<br />
periaatteella. Verkostoituneet palveluyritykset<br />
voivat houkutella pysähtymään ja tekemään<br />
välillä pyöräily- ja patikkaretkiä ympäristöystävällisesti.<br />
Rantatiet ovat viehättävän mutkaisia<br />
ja kapeita, jonka takia ne sopivat hyvin<br />
retkipyöräilyyn.<br />
Jätehuollon yhteistyö, jossa Pajala on käyttänyt<br />
Kolarin kaatopaikkaa, on loppunut. Uusien<br />
EU-direktiivien myötä jätehuollon rakennemuutos<br />
on edessä. Jätehuolto on sopiva<br />
kunnallistekninen yhteistyökohde tulevaisuudessakin.<br />
Jätteiden lajittelu tulee kehittymään<br />
entisestään ja kaatopaikalle menevän jätteen<br />
määrä vähenemään. Jätteiden kierrätystä<br />
tulee edistää. Kiinteistökohtainen kompostointi<br />
ja jätteen hyödyntäminen energian tuotannossa<br />
on haja-asutusalueilla suositeltavaa.<br />
Yhteistyömahdollisuuksia energianhuollossa<br />
voi olla biopolttoaineiden tuotannossa ja jakelussa<br />
sekä muissa vaihtoehtoisissa energianlähteissä.<br />
Tulevaisuudessa on odotettavissa,<br />
että fossiilisten polttoaineiden tarjonta<br />
vähenee ja energian hinta kallistuu. Viisi tuulivoimalaa<br />
on rakennettu Olostunturille. Tunturi-Lapin<br />
seutukaavassa on osoitettu aluevarauksia<br />
tuulivoimaalle, jotkut niistä Muonion<br />
rajajoen vaaroille. Tuulivoimalat luovat<br />
alueelle futuristista, kestävän kehityksen<br />
imagoa. Pienikokoiset tuulivoimalat rakennetun<br />
ympäristön lähellä voivat olla vaihtoehto<br />
syrjäisillä alueilla.<br />
23
24<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
3.5 Planering- och utveckling<br />
av samhällen<br />
Kommunernas befolkningsmängder har<br />
minskat vilket gör att det inte finns något<br />
behov för utvidgning av tätorter och kommuncentra.<br />
Det finns byggnader som står<br />
tomma eller bara delvis använda. Vad som<br />
är viktigt nu är att förbättra trivsamheten i<br />
de befintliga bostadsområdena, komplettera<br />
befintlig struktur och finna användning<br />
för de byggnader som står tomma. Eventuell<br />
ny bebyggelse bör placeras med eftertanke<br />
och endast vid de mest attraktiva<br />
lägena för att locka till inflyttning. Muonio<br />
och Kolari markeras som tätorter i behov<br />
av förtätning med brun cirkel med svart<br />
kant på gränsälvskartorna.<br />
Bevarande av kulturmiljöerna i byarna<br />
längs gränsälven förutsätter att där bor folk<br />
och att man vårdar kulturlandskapet. När<br />
man stödjer näringar i byarna stödjer man<br />
samtidigt bevarande av boendemiljöer. För<br />
de som bor ute i byarna lämpar sig småföretagande<br />
och distansarbete väl.<br />
Utvecklingsbyar är sådana gränsälvsbyar<br />
där det fortfarande finns någorlunda befolkning,<br />
jordbruk och renskötsel kvar.<br />
Kardis, Väylänpää, Hietanen, Lappea,<br />
Kieksiäisvaara, Kolari, Saarenpudas, Huukki,<br />
Aareavaara, Kaalamaniemi, Kihlanki,<br />
Ylimuonio och finska Kätkäsuvanto har<br />
markerats som utvecklingsbyar på gränsälvskartorna<br />
med brun rund symbol<br />
På grund av befolkningsminskning håller<br />
de mest avlägsna byarna vid gränsälven<br />
på att avfolkas. Tomma byggnader kan<br />
utnyttjas som fritidshus. Nedlagd byskola<br />
eller affär kan användas för turistservice<br />
och logi. Bymiljön kan även kompletteras<br />
varsamt anpassat till den traditionella<br />
byggnadsstilen och vara ett alternativ till<br />
nya stugbyar.<br />
Kardis, Kallioniemi och Lappea, Kengis,<br />
Kieksiäisvaara, Törmäsniva, Kolari-<br />
Kaunisjoki, Kolari-Kolarinsaari, Huukki-<br />
Kalkkikangas, Aareavaara, Kihlanki, Kuu-<br />
3.5 Yhdyskuntien suunnittelu ja<br />
kehittäminen<br />
Kuntien väestömäärät ovat laskevat, joten<br />
taajamien ja kuntakeskusten laajennustarpeita<br />
ei ole. Alueilla on tyhjillään tai vajaakäytössä<br />
olevaa rakennuskantaa. Oleellista on<br />
keskittyä olevien asuinympäristöjen viihtyisyyden<br />
parantamiseen, löytää käyttöä tyhjille<br />
rakennuksille ja täydentää olemassa olevaa<br />
rakennetta. Mahdollista uutta rakentamista<br />
tulisi sijoittaa hyvin harkitusti vain parhaille<br />
paikoille, jotka houkuttelevat muuttamaan<br />
paikkakunnalle. Tiivistettäviä taajamia ovat<br />
rajajokikartoille ruskealla, mustareunaisella<br />
ympyrällä merkityt kylät: Muonion ja Kolarin<br />
keskustaajamat.<br />
Rajajoen kylien kulttuurimaisemien säilyttäminen<br />
edellyttää, että siellä asutaan ja että<br />
kulttuurimaisemia hoidetaan. Kylien elinkeinojen<br />
tukeminen tukee myös olevien asuinympäristöjen<br />
säilymistä. Kylillä asujalle sopii<br />
pienyrittäjyys ja etätyö.<br />
Kehitettäviä kyliä ovat ne rajajoen kylät joissa<br />
vielä on jonkin verran asutusta, maataloutta<br />
ja porotaloutta jäljellä. Näitä ovat rajajokikartoille<br />
ruskealla pallosymbolilla merkityt kylät:<br />
Kardis, Väylänpää, Hietanen, Lappea, Kieksiäisvaara,<br />
Kolari, Saarenpudas, Huukki, Aareavaara,<br />
Kaalamaniemi, Kihlanki, Ylimuonio<br />
ja Suomen Kätkäsuvanto.<br />
Väestökadosta johtuen varsinkin rajajoen<br />
syrjäiset kylät ovat tyhjenemässä. Tyhjät rakennukset<br />
voitaisiin ottaa käyttöön lomaasuntoina.<br />
Matkailupalvelut ja majoitustilat<br />
voidaan sijoittaa lakkautettuun kyläkouluun<br />
tai kauppaan. Kyläympäristöä voidaan myös<br />
varovasti täydennysrakentaa noudattaen perinteistä<br />
rakentamistapaa vaihtoehtoina uusille<br />
mökkikylille.<br />
Loma-asutukselle ja matkailuun sopivia kyliä<br />
ovat rajajokikartoille oranssilla pallosymbolilla<br />
merkityt kylät: Kardis, Kallioniemi, Lappea,<br />
Kengis, Kieksiäisvaara, Törmäsniva, Kolari-
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
sivaara, Lohisuvanto, Parkajoki, Muonionalusta-Karsikkoniemi,<br />
Muonionniska, Ruosteranta-Ylimuonio<br />
och Kätkäsuvanto har<br />
markerats som lämpliga byar för fritidsboende<br />
och turism på gränsälvskartan med<br />
orange rund symbol.<br />
Ny bebyggelse, som i första hand består<br />
av fritidshusbebyggelse, påverkar områdets<br />
landskap och byarnas byggnadskultur<br />
på ett märkbart sätt. Byggnadssätt bör styras<br />
av kommunerna. Gränsälvsplanens<br />
förslag till riktlinjer och rekommendationer<br />
för byggande av bostäder och turismanläggningar<br />
i denna gränsälvsplan föreslås<br />
ingå i och utvecklas i kommunernas nationella<br />
planer i området.<br />
På gränsälvskartorna har markerats, förutom<br />
tidigare nämnda utvecklingsbeteckningar,<br />
befintliga kommuncentra, detaljplaneområden<br />
för fritidsboende och<br />
gränsälvens bymiljöer som bör utvecklas.<br />
Värdefulla gamla bymiljöer visas med olikfärgade<br />
rutraster enligt värdeklass.<br />
3.6 Utvecklande av rekreationsområden<br />
På gränsälvsplanen kartbilagor 1-7 har<br />
markerats särskilda natur-, landskaps- och<br />
kulturmiljöområden: kulturhistoriskt värdefull<br />
kulturmiljö av riksintresse, av regionalt<br />
intresse och lokalt värdefulla, lokalt värdefull<br />
kulturmiljö med traditionell bebyggelse,<br />
odlingsmark och öppet landskap, gammal<br />
kulturmiljö, sevärdheter och utsiktsplatser,<br />
värdefulla landskapsområden, skyddsområden<br />
och naturskyddsområden.<br />
Områdena har avgränsats enligt de utredningar<br />
som gjorts inom projektet (Natur-,<br />
landskap och kulturmiljö). Dessa visar på<br />
områdets särskilda egenskaper, attraktivitetsfaktorer<br />
och möjligheter på vilka bl a<br />
besöksnäringen och fritidsutbudets utveckling<br />
grundas.<br />
I gränsälvsplanen har, förutom dessa värdefulla<br />
områden, också visats på nya re-<br />
Kaunisjoki, Kolari-Kolarinsaari, Huukki-<br />
Kalkkikangas, Aareavaara, Kihlanki, Kuusivaara,<br />
Lohisuvanto, Parkajoki, Muonionalusta-Karsikkoniemi,<br />
Muonionniska, Ruosteranta-Ylimuonio<br />
ja Kätkäsuvanto<br />
Uudisrakentaminen, joka on pääasiassa lomarakentamista,<br />
vaikuttaa merkittävästi alueen<br />
maisemaan ja kylien vanhaan rakennuskulttuuriin.<br />
Kuntien tulee ohjata rakentamistapaa.<br />
Tässä rajajokisuunnitelmassa esitetyt<br />
suositukset ja suuntaviivat asuin- ja matkailurakentamiselle<br />
esitetään sisällyttäväksi ja<br />
kehitettäväksi kuntien kansallisessa kaavoituksessa.<br />
Rajajokikartoille on merkitty edellä mainittujen<br />
kehittämismerkintöjen lisäksi olevat kuntakeskusalueet:<br />
asemakaavoitetut lomaasuntoalueet<br />
ja rajajoen kehitettävät kyläympäristöt.<br />
Arvokkaat vanhat kyläympäristöt<br />
näytetään erivärisellä ruuturasterilla arvoluokituksen<br />
mukaan.<br />
3.6 Virkistyspalvelujen kehittäminen<br />
Rajajokisuunnitelman liitekartoille 1-7 on<br />
merkitty erityiset luonto-, maisema- ja kulttuuriympäristöalueet:<br />
valtakunnallisesti, alueellisesti<br />
ja paikallisesti merkittävät kulttuurihistorialliset<br />
ympäristöt, paikallisesti merkittävä<br />
kulttuuriympäristö, jossa perinteistä rakennuskantaa,<br />
viljelysalueita ja avoin maisema,<br />
vanha kulttuuriympäristö, nähtävyydet<br />
ja näköalapaikat, suojelualueet ja luonnonsuojelualueet<br />
Alueet on rajattu tätä hanketta varten tehdyissä<br />
selvityksissä (luonto-, maisema- ja<br />
kulttuuriympäristö ). Nämä ovat alueen erityisominaisuuksia,<br />
vetovoimatekijöitä ja<br />
mahdollisuuksia, joihin mm. matkailun ja virkistyspalvelujen<br />
kehittäminen perustuu.<br />
Rajajokisuunnitelmassa näiden arvokkaiden<br />
alueiden liepeille on osoitettu uusia, rajajoen<br />
25
26<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
kreationsområden vid gränsälven:<br />
- suveränitetsöar<br />
- Kätkäsuvanto-Muonion höjder, sjöar<br />
och Muonio älv<br />
- Muonionalusta-Kangosjärvi<br />
- fiske- och jaktområde vid Muonio<br />
älv mellan Apajaranta och Aarea<br />
- fiskeområde vid Torne älv, Kengis-<br />
Lappea och Jarhoinen.<br />
Av dessa har suverenitetsöarna visats<br />
med grönt på kartorna och övriga områden<br />
med beteckningar för värdefullt landskapsområde<br />
och älvfiskeområden med<br />
linjeraster.<br />
Viktiga områden för besöksnäringen och<br />
landskapsvård är avgränsade med gult på<br />
kartorna. Kätkäsuvanto, Muonio-<br />
Muonionalusta, Apajaranta-Parkajoki, Kihlanki,-Aarea,<br />
Ylläajokisuu Kaunisjoki, Törmäsniva,<br />
Kieksiäsivaara, Hietanen, Alanen<br />
Kassa-Temppeliharju, Jarhoinen.<br />
Mellan Kolari och Muonio är stränderna<br />
längs gränsälven till stor del obebyggda<br />
men långa, sammanhängande, på båda<br />
sidorna av älven obebyggda strandpartier<br />
finns numera endast mellan Matkuksenkoski<br />
och Kaalamaniemi, norr om Parkajoki<br />
till Apajaranta och från Muoniovaara till<br />
Kätkäsuvanto. På övriga delar finns fast<br />
eller fritidsbebyggelse glest på båda sidor<br />
av älven.<br />
Älven är ett gemensamt rekreationsområde<br />
och forspartierna möjliga att passera för<br />
fiskare. Framför allt lämpar sig älvsträckan<br />
mellan Kolari och Muonio och de kringliggande<br />
skogarna utmärkt för både fiske och<br />
jakt på grund av den glesa bebyggelsen<br />
och forsarna. Service för vildmarksintresserade<br />
bör placeras i områdets byar Parkajoki,<br />
Kuusiniemi och Kihlanki.<br />
Norr om Muonionalusta finns ett småskaligt,<br />
och vilt kalottberglandskap (kalottberg<br />
= skogbevuxna höjder) som är korsat av<br />
åar och sjöar. Inom området finns Utkujokis<br />
fågelsjö och längre in i landet fiskrika<br />
sjöar. Området lämpar sig särskilt väl för<br />
virkistysalueita:<br />
- suvereeniteettisaaret<br />
- Kätkäsuvanto-Muonion vaarat, järvet<br />
ja Muonionjoki<br />
- Muonionalusta-Kangosjärvi<br />
- Muonionjoen kalastus- ja metsästysalue<br />
välillä Apajaranta-Aarea<br />
- Tornionjoen kalastusalue Kengis-<br />
Lappea jaJarhoinen.<br />
Näistä suvereniteettisaaret on osoitettu kartalla<br />
vihreällä värillä. Muut alueet on osoitettu<br />
mm. merkinnällä arvokas maisema-alue ja<br />
jokikalastusalueet viivarasterilla.<br />
Matkailun ja virkistyksen kannalta tärkeitä<br />
maisemanhoitoalueita ovat kartalle keltaisella<br />
rajatut: Kätkäsuvanto, Muonio-<br />
Muonionalusta, Apajaranta-Parkajoki, Kihlanki,-Aarea,<br />
Ylläajokisuu Kaunisjoki, Törmäsniva,<br />
Kieksiäsivaara, Hietanen, Alanen<br />
Kassa-Temppeliharju, Jarhoinen.<br />
Rajajoen rannoista suuri osa on rakentamatta<br />
välillä Kolari-Muonio. Pitkiä, molemmin<br />
puolin rakentamattomia tai kaavoittamattomia<br />
jaksoja on kuitenkin enää Matkuksenkoskelta<br />
Kaalamaniemeen, Parkajoen pohjoispuolelta<br />
Apajarantaan ja Muoniovaarasta<br />
Kätkäsuvantoon. Muilta osin pysyvä tai lomaasutus<br />
sijoittuu harvakseltaan molemmin<br />
puolin jokea.<br />
Joki on yhteinen virkistysalue ja koskipaikat<br />
kalastajien ylitettäviä. Erityisesti Kolarin ja<br />
Muonion välinen jokijakso ja ympäröivät metsät<br />
sopivat kalastukseen ja metsästykseen<br />
harvan asutuksen ja koskisuuden takia. Eräharrastajien<br />
palvelut tulisi sijoittaa alueen kyliin<br />
Parkajoelle, Kuusiniemeen ja Kihlankiin.<br />
Muonionalustasta pohjoiseen alkaa pienipiirteinen<br />
ja jylhä vaaramaasto joka on jokien ja<br />
järvien kirjoma. Alueella on Utkujoen lintuvesi<br />
ja sisämaassa kalaisia järviä. Alue sopii erityisen<br />
hyvin retkeilyyn ja sinne tulisikin kehittää<br />
erilaisia ulkoilureittejä, polkuja/ latuja ja
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
friluftsliv och därför bör man utveckla olika<br />
typer av friluftsleder i området, vandringsleder<br />
/skidspår och kanotleder som passar<br />
för både de mer aktiva och för vardagsmotionären.<br />
Lämpliga lägen för service är de<br />
kulturhistoriskt och landskapsmässigt värdefulla<br />
byarna Kajanki, Ylimuonio, Kätkäsuando,<br />
Muodoslompolo, Muonionalusta<br />
och Karsikkoniemi.<br />
Områdena som ligger söder om Kolari be-<br />
står av ett kulturlandskap som är värdefullt<br />
både på grund av sin landskapsbild och<br />
bebyggelse. Inom detta område finns inga<br />
stora sammanhängande och specifika natur-<br />
och landskapsområden längs gränsälven.<br />
Landskapet vid älvarnas sammanflöde<br />
i Lappea är vackert och i området skulle<br />
man kunna utöka turist- och rekreationsutbudet<br />
med kopplingar till Laestadiusleden<br />
och den föreslagna gång- och cykelbron<br />
i Lappea.<br />
Norr om Pajala finns stora myrmarksområden,<br />
varav en del skyddade, som lämpar<br />
sig för vandring, bärplockning och jakt. I<br />
närheten finns Pajalas idrottplatser och<br />
kulturevenemang, Kengis herrgård och<br />
kulturhistoriskt värdefulla bruksmiljö och de<br />
gamla byarna Erkheikki-Juhonpieti med<br />
sina värdefulla kulturlandskap. Området<br />
har en stark kulturhistorisk prägel som<br />
man bör ta vara på. Det välhävdade odlingslandskapet<br />
skall beaktas som en trivselfaktor<br />
för befolkningen och för turism.<br />
Längs gränsälven bör man planera badstränder<br />
och småbåtshamnar, framför allt i<br />
närheten av bebyggelse för att serva både<br />
lokalbefolkningen och besöksnäringen.<br />
I området finns många gamla vägar och<br />
skogsvägar som kan nyttjas inom friluftslivet.<br />
Leder som lämpar sig bra för cykelutflykter<br />
är bl.a. strandvägen från Pello till<br />
Väylänpää och vidare till Kolari, strandvägen<br />
från Köngäsenranta till Kieksiäisvaara<br />
och vägen från Kaunisjoki till Aareavaara,<br />
Kolarinsaarivägen samt strandvägen från<br />
Kihlanki till Kaarneavaara och vidare ge-<br />
kanoottireittejä eri kuntoisten retkeilijöiden<br />
valittavaksi. Suositeltavia virkistyspalvelujen<br />
tukikohtia ja palvelukeskittymiä ovat kulttuurihistoriallisesti<br />
ja maisemallisesti arvokkaat<br />
kylät, Kajanki, Ylimuonio, Kätkäsuando,<br />
Muodoslompolo ja Muonionalusta - Karsikkoniemi.<br />
Alueet Kolarista etelään ovat maiseman ja<br />
rakentamisen puolesta maaseudun kulttuurimaisemaa.<br />
Laajoja, mielenkiintoisia luonto-<br />
ja maisemakokonaisuuksia ei rajajoen tällä<br />
osalla ole. Jokien yhtymäkohta Lappeassa<br />
on kaunis ja alueella voitaisiin kehittää lisää<br />
matkailu- ja virkistyspalveluja, liittyen esim.<br />
Laestadiuspolkuun ja esitettyyn uuteen jalankulkusiltaan.<br />
Pajalan pohjoispuolella on laajat suomaastot,<br />
osa suojelualueita, jotka sopivat retkeilyyn,<br />
marjastukseen ja metsästykseen. Lähellä<br />
ovat Pajalan keskustan rakennetut urheilupaikat<br />
ja kulttuuritapahtumat, historiallisesti<br />
merkittävä Könkään ruukinkartano ympäristöineen<br />
ja Erkheikki-Juhonpietin vanhat kylät<br />
arvokkaine perinnemaisemineen. Alueella on<br />
vahva kulttuurimaiseman leima, jota tulee<br />
vaalia, ja käyttää hoidettua kulttuurimaisemaa<br />
asukkaiden viihtymisen ja matkailun<br />
valttina.<br />
Rajajoen rannoille tulisi suunnitella asukkaita<br />
ja matkailua palvelevia yleisiä uimarantoja ja<br />
venevalkamia, varsinkin asutuksen kohdalle.<br />
Alueella on runsaasti vanhaa tiestöä ja metsäautoteitä,<br />
joita voidaan hyödyntää retkeilyssä.<br />
Polkupyöräretkeilyyn sopivat reitit ovat<br />
rantatie Pellosta Väylänpäähän ja Kolariin,<br />
rantatie Köngäsenrannasta Kieksiäisvaaraan<br />
ja Kaunisjoelta Aareavaaraan, Kolarinsaarentie,<br />
rantatie Kihlangista Kaarnevaaraan ja<br />
Parkajoen kautta valtatie 99 Muodoslompoloon<br />
ja siitä edelleen Kätkäsuandoon. Opas-<br />
27
28<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
nom Parkajoki längs riksväg 99 till Muodoslompolo<br />
och sen vidare till Kätkäsuando.<br />
Skyltade friluftsleder/ terrängcykelleder<br />
kan anläggas i området norr om Muodoslompolo,<br />
i myrmarks-området mellan Pajala<br />
och Kieksiäisvaara först och främst genom<br />
att nyttja de befintliga skogsbilvägarna<br />
i området.<br />
I området finns ett omfattande snöskoterledsnätverk.<br />
Servicen längs snöskoterlederna<br />
kan förbättras genom att bygga rastplatser<br />
i anslutning till turistanläggningar<br />
och byar. Samma leder kan under sommarhalvåret<br />
användas av terrängfordon.<br />
Sevärdheter ses vanligtvis från vägen. De<br />
finaste utsikterna öppnar sig på svensk<br />
sida från riksväg 99 mellan Jarhoinen och<br />
Parkajoki och på finsk sida från riksväg<br />
21/E8 mellan Muonio och Kätkäsuvanto<br />
samt lokalvägen mellan Kolari och Pello.<br />
De allra bästa utsiktsplatserna finns på de<br />
branta kalottbergen som kantar älvdalen,<br />
Airivaara, Kihlanginvaara, Kangosvaara,<br />
Utkuvaara – Mielmukkavaara – Miasvaara<br />
och Jupukka.<br />
3.7 Genomförande<br />
Genomförande av gränsälvsplanen förutsätter<br />
nationell planläggning och utvecklingsprojekt.<br />
I samband med detta arbete<br />
föreslås vissa möjliga samarbetsområden<br />
och principer för markanvändning. Gränsälvsplanen<br />
innehåller dels generella dels<br />
områdesvisa rekommendationer.<br />
Kommunernas gemensamma Gränsälvsplan<br />
bör förnyas och kompletteras förslagsvis<br />
vart tionde år (Meän Visio – Vår<br />
Vision).<br />
tettuja ulkoilureittejä / maastopyöräilyreittejä<br />
voisi rakentaa Muonion pohjoispuoliselle alueelle<br />
ja Pajalan- Kieksiäisvaaran suoluontoon,<br />
pääosin olevia metsäautoteitä hyödyntäen.<br />
Alueella on kattava moottorikelkkareitistö.<br />
Reitin palveluja voidaan parantaa rakentamalla<br />
taukopaikkoja ja suuntaamalla ne kyliin<br />
ja matkailupalvelupisteisiin. Samat reitit sopivat<br />
kesäaikaan mönkijöillä liikennöitäväksi.<br />
Nähtävyyksiä tarkastellaan useimmin tieltä<br />
päin. Täällä upeimmat maisemat ja näkymät<br />
avautuvat rantateiltä, Ruotsin valtatieltä 99<br />
välillä Jarhoinen – Parkajoki ja Suomen puolella<br />
valtatieltä 21/E8 välillä Muonio Kätkäsuvanto<br />
sekä paikallistieltä Kolari-Pello.<br />
Parhaita näköalapaikkoja ovat jokilaaksoa<br />
reunustavat jyrkät vaarat., Airivaara, Kihlanginvaara,<br />
Kangosvaara, Utkuvaara – Mielmukkavaara<br />
– Miasvaara ja Jupukka.<br />
3.7 Toteutus<br />
Rajajokisuunnitelman toteuttaminen edellyttää<br />
kansallista kaavoitusta ja kehittämishankkeita.<br />
Tässä työssä esitetään joitakin<br />
yhteistyöalueita ja maankäytön periaatteita.<br />
Rajajokisuunnitelma sisältää sekä yleisiä että<br />
alueellisia suosituksia.<br />
Kuntien yhteistä rajajokisuunnitelmaa tulisi<br />
uusia ja täydentää joka kymmenes vuosi<br />
(Meän Visio – Vår Vision).
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
29
30<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
4. BEDÖMNING AV KON-<br />
SEKVENSER<br />
4.1 Utveckling av sysselsättningen,<br />
service och trafiknätverket<br />
och dess konsekvenser<br />
för områdesstrukturen, levnadsvillkoren<br />
och kulturen<br />
Genom samarbete uppnås långsiktiga<br />
ekonomiska vinster, effektivare markanvändning<br />
och välriktade investeringar.<br />
Samarbete på alla nivåer förstärker vikänslan<br />
och den lokala identiteten. Företagare<br />
som agerar tillsammans i ett nätverk skapar<br />
ett mer mångsidigt serviceutbud som lockar<br />
fler kunder.<br />
Lokalt jordbruksföretagande och energiproduktion<br />
stödjer bevarandet av den befintliga<br />
områdesstrukturen, upprätthåller trivsamma<br />
boendemiljöer och skapar variation bland<br />
turistservice.<br />
Utveckling av trafiknätverket över gränsen<br />
befrämjar samarbetet mellan kommunerna<br />
och förbättrar näringslivets förutsättningar..<br />
En bra logistisk planering av transporter<br />
minskar kostnader och även påverkan på<br />
miljön. Utveckling av kollektivtrafik, järnvägnätverket<br />
och tågtransporter befrämjar en<br />
hållbar utveckling.<br />
4.2 Konsekvenser av utveckling<br />
av permanent och fritidsbebyggelse<br />
på landskap och kulturmiljöer<br />
Strandnära bebyggelse har stor påverkan<br />
på landskapsbilden och kulturmiljön längs<br />
gränsälven. Traditionell bebyggelse ligger<br />
vackert i älvdalslandskapet och har en enhetlig<br />
byggnadsstil. Nyetableringar smälter<br />
inte in lika självklart i landskapet beträffande<br />
4. VAIKUTUSTEN ARVI-<br />
OINTI<br />
4.1 Työpaikkojen ja palvelujen<br />
sekä liikenneverkon kehittämisen<br />
vaikutukset aluerakenteeseen,<br />
elinoloihin ja kulttuuriin<br />
Yhteistyöllä saavutetaan pitkällä tähtäyksellä<br />
taloudellista säästöä, alueidenkäytössä<br />
tehokkuutta ja täsmäinvestointia. Yhteistyö<br />
kaikilla tasoilla lisää asukkaiden me-henkeä<br />
ja vahvistaa paikallista identiteettiä. Yrittäjät,<br />
jotka toimivat yhdessä verkostossa luovat<br />
monipuolisen palvelutarjonnan, joka lisää<br />
kaikkien asiakkaita.<br />
Paikallinen maatalousyrittäjyys ja energiatuotanto<br />
tukevat kuntien olemassa olevan<br />
aluerakenteen säilymistä, ylläpitää asuinympäristöjen<br />
viihtyisyyttä ja monipuolistaa<br />
matkailun tarjontaa.<br />
Liikenneverkon kehittäminen yli rajan edistää<br />
kuntien välistä yhteistyötä ja parantaa<br />
elinkeinoelämän edellytyksiä. Hyvä kuljetusalan<br />
logistinen suunnittelu vähentää sekä<br />
kustannuksia että ympäristöhaittoja. Joukkoliikenteen,<br />
rautatieverkoston ja junakuljetuksia<br />
kehittäminen on kestävän kehityksen<br />
mukaista.<br />
4.2 Vakituisen ja vapaa-ajan<br />
asutuksen kehittämisen vaikutukset<br />
maisemaan ja kulttuuriympäristöön<br />
Rantarakentamisella on suuri vaikutus rajajoen<br />
maisemaan ja kulttuuriympäristöön.<br />
Perinteinen asutus sijoittuu kauniisti jokilaakson<br />
maisemaan ja rakennustapa on tyyliltään<br />
yhtenäinen. Uudisrakentamisessa, ei<br />
välttämättä tiedosteta rakennuksen tarkan
placering, skala och karaktär.<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Största hotet mot kulturmiljöer är nedläggning<br />
av jordbruk och avfolkning som leder till<br />
att byggnader står tomma och förfaller samt<br />
att odlingsmarkerna växer igen. Om byarnas<br />
boendemiljöer lämnas åt sitt öde kommer<br />
även kulturmiljön förlora sitt värde och dragningskraft.<br />
Utveckling av byarnas näringsliv<br />
motverkar de negativa tendenserna för<br />
landskap och kulturmiljöer.<br />
Även byggande av fritidshus kan hota byarnas<br />
kultumiljölandskap. Fritidsbebyggelse<br />
längs gränsälven finns mest på finsk sida<br />
från Kolari kyrkby och norrut och i Muonio<br />
kommun. Områden med skogsklädda<br />
strandtomter har planlagts på flera ställen.<br />
På svensk sida finns ytterst lite strandnära<br />
fritidsbebyggelse. Genom att anpassa byggande<br />
av fritidshus till den lokala byggnadstraditionen<br />
bevaras kulturmiljölandskapets<br />
värde. Byggande på svensk sida begränsas<br />
av strandskyddet. Med lämplig styrning av<br />
byggsätt och hänsyn taget till lokala miljöförhållanden<br />
samt älvdalen i sin helhet skulle<br />
det dock vara möjligt att utse vissa lämpliga<br />
platser.<br />
Vid strandnära byggande kan konflikter<br />
uppstå mellan fisketurismens fritidsintressen<br />
och enskildas önskemål om fritidstomter vid<br />
attraktiva strandnära lägen. Prioritering av<br />
allmänna fritidsintressen före fritidsbyggande<br />
i de mest attraktiva lägena ökar värdet<br />
både på fritidstomterna och hela områdets<br />
värde för framför allt fisketurismen.<br />
4.3 Konsekvenser av utveckling<br />
av friluftsliv och rekreation på<br />
naturmiljön<br />
Våtmarkerna och biflödenas stränder är de<br />
mest känsliga vegetationsområdena längs<br />
gränsälven. Att leda fiskare och vandrare till<br />
markerade stigar och på de mest känsliga<br />
ställen till plankstigar, förhindrar att värdeful-<br />
sijainnin ja mittakaavan merkitystä.<br />
Suurin haitta kulttuuriympäristöille on kylien<br />
tyhjeneminen, mistä seuraa rakennusten<br />
rapistumista ja viljelymaisemien umpeenkasvua.<br />
Jos kylien asuinympäristöt hylätään<br />
kulttuuriympäristö menettää arvonsa ja<br />
vetovoimansa. Kylien elinkeinojen kehittäminen<br />
on vastavoima maiseman ja kulttuuriympäristön<br />
kielteiselle kehityssuunnalle.<br />
Loma-asuntojen rakentaminen kyliin voi<br />
myös uhata kulttuurimaisemaa. Lomarakentamista<br />
rajalla on eniten Suomen puolella<br />
Kolarin kirkonkylästä pohjoiseen päin ja<br />
Muonion kunnassa. Monin paikoin metsäisiä<br />
rantoja on kaavoitettu loma-asutukselle.<br />
Ruotsin puolella on hyvin vähän lomarakentamista.<br />
Sopeuttamalla lomarakentaminen<br />
paikalliseen rakennusperinteeseen, kulttuurimaiseman<br />
arvo säilyy. Rantojen suojelu<br />
rajoittaa rakentamista Ruotsin puolella. Sopivalla<br />
rakentamistavan ohjauksella joka<br />
ottaa huomioon paikallisen ympäristön ja<br />
jokilaakson olosuhteet kokonaisuudessaan,<br />
olisi kuitenkin mahdollista osoittaa joitakin<br />
sopivia paikkoja.<br />
Rantarakentaminen voi synnyttää konflikteja<br />
kalastusmatkailun virkistysaluetarpeiden ja<br />
yksittäisten rakentamistoivomusten välillä.<br />
Ranta-alue on haluttu rakentamispaikka<br />
mökkitonteille. Virkistysaluetarpeiden asettaminen<br />
vapaa-ajan rakentamispaineen<br />
edelle, siellä missä on eniten luontoarvoja,<br />
kasvattaa sekä mökkitonttien arvoa, että<br />
koko alueen arvoa erityisesti kalastusmatkailulle.<br />
4.3 Virkistystoimintojen kehittämisen<br />
vaikutukset luonnonympäristöön<br />
Rajajoella kasvistoltaan herkimmät alueet<br />
ovat kosteikot ja sivujokien rannat. Kalastajien<br />
ja retkeilijöiden kulun ohjaaminen poluille<br />
ja herkimmillä paikoilla pitkospuille estävät.<br />
arvokkaiden ja monimuotoisten kasvi-<br />
31
32<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
la vegetationsområdena med stor mångfald<br />
av växter försvinner.<br />
Fisket i älvarna hotas av rovfiske ute i havet<br />
och vid älvmynningar. När mindre fisk stiger<br />
upp i älvarna blir följderna att det naturliga<br />
laxbeståndet i älvarna minskar vilket drabbar<br />
fisketurismen. Gemensamt agerande för<br />
att säkra framför allt laxtillgången gynnar<br />
turismen och säkrar den laxälvs-image som<br />
de fiskrika vattendragen ger kommunerna.<br />
Byggandet längs älven är inte något överhängande<br />
hot för områdets naturliga djurliv<br />
eftersom det inom närområdet finns vidsträckta<br />
skogsmarker där djurarter som kräver<br />
större lugn kan hitta lämpliga livsmiljöer.<br />
Arter som förknippas med kulturmiljöer<br />
kommer lokalt att öka i nya bebyggelseområden.<br />
Jakt är en av de mest populära rekreationsformerna<br />
i området. Framför allt i den södra<br />
delen av området finns en kraftig älgstam<br />
som tål jakt väl. En ökning av jakt-turism är<br />
möjlig.<br />
Snöskotertrafiken, terrängfordon och motorbåtar<br />
förorenar miljön och orsakar buller<br />
samt slitage på marken och vegetationen.<br />
Dock har man i området byggt upp ett omfattande<br />
lednätverk, vilket minskar skadeverkan<br />
på miljön. Väl skötta och vidsträckta<br />
nätverk av leder är också en styrka för besöksnäringen.<br />
esiintymien hävittämistä.<br />
Jokikalastusta uhkaa ylikalastus merialueilla<br />
ja jokisuulla. Kun jokeen nousee vähemmän<br />
kalaa, seurauksena on luonnonlohikannan<br />
heikkeneminen ja kalastusmatkailu<br />
kärsii. Toimiminen yhdessä lohen saannin<br />
turvaamiseksi tukee matkailua ja varmistaa<br />
lohijoki-imagoa, jonka kalaisat joet antavat<br />
kunnille.<br />
Jokivarren rakentaminen ei ole merkittävä<br />
uhka alueen luonnolliselle eläimistölle, sillä<br />
lähistöllä on hyvin laajat metsät rauhaa vaativille<br />
eläimille. Kulttuuriympäristön lajit menestyvät<br />
uusilla rakennetuilla alueilla paikallisesti.<br />
Metsästys on yksi alueelle suositelluista virkistystoiminnoista.<br />
Varsinkin eteläosalla<br />
aluetta on runsas hirvikanta, joka kestää<br />
hyvin metsästystä. Metsästysmatkailun kasvu<br />
on mahdollista.<br />
Liikkuminen moottorikelkoilla, mönkijöillä ja<br />
moottoriveneillä aiheuttaa ympäristöönsä<br />
melua ja saasteita sekä kuluttaa maaperää<br />
ja kasvillisuutta. Alueella on kuitenkin kattavat,<br />
rakennetut verkostot, mikä pienentää<br />
haittaa. Hyvin hoidetut ja laajat reittiverkostot<br />
ovat myös matkailun voimavara.
Källor /Lähteet<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Lapin liitto / Lapplandsförbundet:<br />
Lappi lukuina – Lappi med siffror - Lapland by figures, 20<strong>02</strong>/ 20<strong>03</strong> / 2004<br />
Lapin maakuntasuunnitelma LAPPI 2<strong>02</strong>0, Lapin liitto 20<strong>02</strong><br />
(Lapplands landskapsöversikt LAPPI 2<strong>02</strong>0, Lapplandsförbundet 20<strong>02</strong>)<br />
LAPPI 2<strong>02</strong>0, yhteenveto, Lapin liitto 20<strong>02</strong><br />
(LAPPI 2<strong>02</strong>0, sammandrag, Lapplandsförbundet 20<strong>02</strong>)<br />
Lapin maakuntasuunnitelma LAPPI 2<strong>02</strong>2, Lapin liitto 2005<br />
(Lapplands landskapsöversikt LAPPI 2<strong>02</strong>2, Lapplandsförbundet 2005)<br />
Lapin maakuntaohjelma, Lapin liitto, ehdotus 5.5.20<strong>03</strong><br />
(Lapplands landskapsprogram, Lapplandsförbundet förslag 5.5.20<strong>03</strong>)<br />
Puoli Suomea samalle viivalle – Strategia Pohjois-Suomen kehittämiseksi vuoteen 2010<br />
(Halva Finland på samman linje – Strategi för utvecklingen av Norra Finland fram till år 2010)<br />
Tunturi-Lapin seutukaava 23.11.1999 (Enontekiö, Muonio, Kolari, Kittilä) selostusosa ja<br />
aluekuvaukset, seutukaavan kartta Lapin liiton nettisivuilta<br />
(Fjäll-Lapplands regionplan 23.11.1999 (Enontekiö, Muonio, Kolari, Kittilä) beskrivningsdel<br />
och områdesbeskrivningar och regionplanekarta på Lapplandsförbundets www-sidor )<br />
Lapin matkailustrategia 20<strong>03</strong>-<strong>2006</strong> –<br />
Lapland Tourism Strategy – 20<strong>03</strong>-<strong>2006</strong><br />
(Lapplands turism strategi 20<strong>03</strong>-<strong>2006</strong>)<br />
Vuosikirja Lapin matkailutilastot 2004<br />
(Årsbok Lappi besöksnäringens statistik 2004)<br />
Lapin hyvinvointistrategia<br />
(Strategi för Lapplands välfärd)<br />
Lapin tietoyhteiskuntastrategia 2010<br />
(Strategi för Lapplands IT-samhälle 2010)<br />
Koulutus maakunnallisena avaintekijänä”, Lapin koulutusta ja tutkimusta koskeva tavoite- ja<br />
toimenpideohjelma / Education as a provincial key factor, (englanniksi)<br />
(Utbildning som länets nyckelfaktor” Mål och åtgärdsprogram för utbildning och forskning i<br />
Lappland / Education as a provincial key factor, sama program på engelska)<br />
Borta bra men älvlandet bäst?, Oma joki paras koti? Bianca Byring, 20<strong>03</strong><br />
(sommararbete för MVÄ-projektet och C-uppsats i kulturgeografi vid Umeå universitet/ kesätyö<br />
MVÄ-projektille ja C-aine Uumajan yliopiston kulttuurimaantieteellisessa tiedekunnassa)<br />
http://www.ornskoldsvik.se/vision2008/<br />
Ekonomiska och sysselsättningsmässiga effekter av turismen Pajala kommun – Matkailun<br />
taloudellisia ja työllistäviä vaikutuksia Pajalan kunnalle, Resurs AB, 20<strong>02</strong><br />
33
34<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
http://www.ekoturism.org/foreningen.htm<br />
Lapin hyvinvointi strategia - Strategi för Laplands välfärd<br />
Vittula i Tornedalen – Tornionlaakson Vittula<br />
Länsstyrelsen i Norrbotten/ Norrbottenin lääninhallitus:<br />
Norrbotten går framåt till år 2015 - Länsstyrelsens rapportserie nummer 4/20<strong>03</strong><br />
(Norrbotten etenee kohti vuotta 2015 – Lääninhallituksen raporttisarja numero 4/20<strong>03</strong>)<br />
Förslag till regionalt Tillväxtprogram för Norrbotten 2004-2007, Länsstyrelsen i Norrbottens<br />
län 20<strong>03</strong>-10-09<br />
(Ehdotus Norrbottenin alueelliselle kasvuohjelmalle 2004-2007, Norrbottenin lääninhallitus<br />
20<strong>03</strong>-10-09)<br />
Norrbottens synliga historia - Vårt Hävdade Norrbotten, Norrbottens kulturmiljöprogram, del 2<br />
(Norrbottenin näkyvä historia - Meidän viljelty Norrbotten, Norrbottenin kulttuuriympäristö-<br />
ohjelma, osa 2)<br />
Norrbottens teknologiska megasystem - Program för Norrbottens industriarv<br />
(Norrbottenin teknologinen megasysteemi - Ohjelma Norrbottenin teollisuusperinnölle)<br />
Infrastruktur för 2000-talet<br />
(2000 luvun infrastruktuuri)<br />
Hemspråksundervisningen i Norrbotten – . Nils Slunga & Sven Heikkilä 1989. Rapport från<br />
Länsstyrelsen i Norrbottens län, Utbildningsenheten, Luleå www.rskl.se<br />
(Kotikielenopetus Norrbottenissa – Nils Slunga & Sven Heikkilä 1989, Norrbottenin<br />
läänihallituksen raportti, koulutusosasto, Luulaja www.rskl.se)<br />
Miljömål för Norrbotten – Länsstyrelsen i Norrbottens län<br />
(Norrbottenin ympäristötavoitteet,– Norrbottenin Lääninhallitus)<br />
Tornionjoki – vesistön tila ja kuormitus - Torne älv – tillstånd och belastning<br />
Lapplands miljöcentral regionala miljöpublikationer 95 och Länstyrelsen i Norrbottens län<br />
rapportserie nr 3/2001/ Lapin ympäristökeskus alueelliset ympäristöjulkaisut 95 ja<br />
Norrbottenin Lääninhallitus raporttisarja 3/2001, (tvåspråkig publikation/kaksikielinen julkaisu)<br />
Pajala kommun / Pajalan kunta:<br />
Pajala Översiktsplan 1990 – Pajalan Yleissuunnitelma 1990, Pajala<br />
Ideskrift "Hur vi blir 10.000 människor i Pajala kommun till 2010"- Pajala utveckling AB<br />
(PUAB)<br />
(Ideakirja ”Miten Pajalaan saadaan 10 000 asukasta vuoteen 2010 mennessä,<br />
Pajala utveckling AB (PUAB)<br />
Pajalas lokala Agenda 21/ 2000 – antagen av kommunfullmäktige 1999-11-15<br />
Pajalan paikallinen Agenda 21/ 2000 - Kunnanvaltuuston hyväksymä 1999-11-15
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Delrapport om framtidens arbetsmarknad inom Pajala kommun – med utblick mot år 2015<br />
Arbetsförmedlingen/Länsarbetsnämnden dec 2001<br />
(Osaraportti tulevaisuuden työmarkkinoista Pajalan kunnassa – tähtäimenä vuosi 2015<br />
Työvoimatoimisto/ läänintyölautakunta, joulukuussa 2001)<br />
Framtiden för de 5 älvarnas bygd – -marknadsanalys och utvecklingsförslag för Pajala<br />
kommun - Rapport september 20<strong>02</strong>, (sk. Pettersson-rapporten), Björn Pettersson f.d.<br />
Länsarbetsdirektör i Norrbotten<br />
(Viiden joen seudun tulevaisuus – Työmarkkinaselvitys ja kehitysehdotus Pajalan kunnalle –<br />
Raportti syyskuussa 20<strong>02</strong> (nk Pettersson-raportti) Björn Pettersson ent. Norrbottenin Läänintyöjohtaja)<br />
Pajala kommun tillväxtprogram 20<strong>03</strong>-2007 – Generella och branschvisa tillväxtfaktorer inom<br />
Pajala kommun, Investerings -och aktivitetsplan med indikativ budget och SWOT- analys refererande<br />
till ”Pettersson rapporten<br />
(Pajalan kunnan Kasvuohjelma 20<strong>03</strong>-2007 - Yleisiä ja alakohtaisia kasvutekijöitä Pajalan<br />
kunnassa - Investointi ja aktiviteettisuunnitelma sekä indikatiivinen talousarvio ja<br />
SWOT – analyysi viittaten ”Pettersson raporttiin”)<br />
Anpassnings-/besparings-/utvecklingsutredning (Pajala besparingsutredning) första upplaga,<br />
Pajala kommun Jan Tornberg 20<strong>03</strong>-05-28<br />
(Soveltamis-/säästö-/kehitysselvitys (Pajalan säästötoimiselvitys) ensimm. painos,<br />
Pajalan kunta Jan Tornberg 20<strong>03</strong>-05-28<br />
Strategiskt program 2004 – 2007 - Från glesbygdens tillbakagång och<br />
överlevnadsbekymmer till kulturbygdens stabilitet och tillväxt – (Pajalas strategiska program)<br />
Pajala kommun, Ingvar Lauri, Antaget av kommunfullmäktige 20<strong>03</strong>-11-10<br />
(Strateginen ohjelma 2004 – 2007 -Taantuvasta, selviytymisen partaalla olevasta hajaasutusalueesta<br />
vakaaksi ja kasvavaksi kulttuuriseuduksi, (Pajalan strateginen ohjelma) Pajalan<br />
kunta Ingvar Lauri, kunnanvaltuuston hyväksymä 20<strong>03</strong>-11-10)<br />
Lagar och förordningar / Lait ja asetukset<br />
Maankäyttö- ja rakennuslaki MRL ja -asetus MRA / 2000<br />
www.vyh.fi/aluekayt fi<br />
Markanvändnings- och bygglag samt förordning 2000<br />
www.vyh.fi/sve/markanv sve<br />
Luonnonsuojelulaki ja -asetus 1997<br />
Naturvårdslag och –förordning 1997<br />
www.vyh.fi/ajankoht/tiedote/ym/tied96/ym20096.htm<br />
Laki ja asetus ympäristövaikutusten arviointimenettelystä YVA-laki -<br />
Lag och förordnande om förfarandet vid miljökonsekvensbedömning 1994<br />
www.vyh.fi/poltavo/yva/index.htm<br />
Ympäristönsuojelulaki ja –asetus 2000 - Miljöskyddslag och –förordning 2000<br />
www.vyh.fi/ympsuo/ymlaki/ymlaki.htm<br />
Övrigt / Muut:<br />
35
36<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Kolarin kunnan elinkeinostrategia 2004-2010, Kolarin kunta, elinkeinotoimi 24.9.2004<br />
(Näringslivsstrategi för Kolari kommun 2004-2010, Kolari kommun,<br />
näringslivsfunktion 2004-09-24), www.kolari.fi<br />
Pallas hankesuunnitelma, Muonion kunta, Katriina Nyman 21.9.2004<br />
(Projektplan för Pallas utveckling, Muonio kommun, Katriina Nyman 2004-09-21)<br />
Att kunna språk är rikedom – Sverigefinska Riksförbundet Finlandsinstitutet m.fl.<br />
Skolverket 20<strong>02</strong>, Stockholm<br />
(Kielitaito on rikkautta Ruotsinsuomalaisten keskusliitto, Suomi instituutti ym.<br />
Ruotsin kouluvirasto, 20<strong>02</strong>, Tukholma)<br />
Från tornedalsfinska till meänkieli – Birger Winsa, Finska institutionen Stockholms<br />
universitet 1996<br />
(Tornionlaakson suomesta meänkieleen, Tukholman yliopisto, Suomen tiedekunta,<br />
Tukholma1996)<br />
Staten och den finskspråkiga befolkningen i Norrbotten – Nils Slunga,1965.<br />
Tornedalica 3. Luleå<br />
(Valtio ja Norrbottenin suomenkielinen väestö - Nils Slunga,1965. Tornedalica 3. Luleå)<br />
Näringsutskottets betänkande 20<strong>03</strong>/04:NU2 Utgiftsområde 19 Regional utveckling” -<br />
(Elinkeinovaliokunnan mietintö 20<strong>03</strong>/04:NU2 Tehtäväalue 19 Alueellinen kehitys”<br />
http://www.riksdagen.se/debatt/20<strong>03</strong>04/utskott/NU/NU2/NU200005.ASP#E224E1<br />
Landsbygdsutveckling i Finland – Glesbygdsverket – 20<strong>02</strong> Norrbottens läns landsting<br />
(Maaseudun kehittäminen Suomessa, Haja-asutuslaitos, Norrbottenin maakäräjät)<br />
Utveckling i gles- och landsbygder – Glesbygdsverket Årsrapport 2000<br />
(Haja-asutusalueiden ja maaseudun kehitys, – Haja-asutuslaitoksen Vuosiraportti 2000)<br />
Technology and Tolerance, Richard Florida, Gary Gates, 2001<br />
Borta bra men älvlandet bäst? - Bianca Byring, 20<strong>03</strong>, sommararbete för MVÄ-projektet<br />
och C-uppsats i kulturgeografi vid Umeå universitet/<br />
Oma joki paras koti! - Bianca Byring, 20<strong>03</strong>, kesätyö MVÄ-projektille ja C-aine<br />
Uumajan yliopiston kulttuurimaantieteellisessa tiedekunnassa<br />
Örnsköldsvik kommun vision 2008<br />
(Örnsköldsvik kunta, visio 2008)<br />
http://www.ornskoldsvik.se/vision2008/<br />
Ekonomiska och sysselsättningsmässiga effekter av turismen Pajala kommun –<br />
Resurs AB, 20<strong>02</strong><br />
(Matkailun taloudellisia ja työllistäviä vaikutuksia Pajalan kunnalle, Resurs AB, 20<strong>02</strong>)<br />
http://www.ekoturism.org/foreningen.htm<br />
Jäädä muuttaa palata”, Kittilän ja Tervolan nuorten muuttoaikeet ja niihin vaikuttavat tekijät,<br />
Hanna Jurvansuu, Lapin yliopiston tutkimusraportti 2000<br />
(Stanna flytta återvända - Kittilä och Tervola kommuners ungdomars flyttplaner och
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
faktorer som påverkar dem, Hanna Jurvansuu, Lapplands universitet,<br />
forskningsrapport 2000<br />
UNESCO, FN:s organ för utbildning och kultur, / deklaration om kulturell mångfald 2001 -<br />
UNESCO, YK:n koulutus- ja kulttuuritoimielin, Kulttuurisen moninaisuuden julistus 2001<br />
(The Universal Declaration of Cultural diversity)<br />
http://www.minedu.fi/opm/unesco/sopsuos/kulttuurisen_moninaisuuden_julistus.html suomeksi<br />
http://www.minedu.fi/uvm/unesco/kultdiv.html på svenska<br />
http://www.unesco-sweden.org/dokument/kulturell%20mångfaldsdekl.<strong>pdf</strong> på svenska<br />
Pohjois-Suomen tavoite 1 –ohjelma –<br />
Norra Finlands Mål 1 –program<br />
Interreg III A Pohjoinen –ohjelma -<br />
Interreg III A Nord –program<br />
Kehittämisstrategia 2001 – 2004 - Kyläkulttuuria Tuntureiden Maassa - KKTM ry<br />
(Utvecklingsstrategi för 2001-2004 Bykultur i fjällens land - KKTM ry)<br />
Ylläs visiot ja strategiat – - Ylläs visio 2010 laadittu 1998, Ylläs seminaari työpaja<br />
12.2.20<strong>02</strong>, Vision yhteenveto 19.3.20<strong>03</strong>/ Matkailun Kehitys Lappi Oy, Rovaniemi,<br />
www.haaga.fi/smak<br />
(Ylläs visioner och strategier: Ylläs visio 2010 från 1998, Ylläs seminarie workshop<br />
12.2.20<strong>02</strong>, Visions sammandrag 19.3.20<strong>03</strong> /Suomen Matkailun Kehitys Oy,<br />
www.haaga.fi/smak)<br />
Strategisk plan för turismen i Nationalälvarnas Rike – Heart of Lapland ek. förening<br />
utkast 2004,<br />
(Kansallisjokien matkailun strateginen suunnitelma, Heart of Lapland talousyhdistys<br />
luonnos 2004)<br />
Turism i Norrbotten/Lappland, 20<strong>03</strong>, Norrbotten/Lappland ek förening<br />
(Norrbottenin/Lapin matkailu 20<strong>03</strong> Norrbotten/Lappland talousyhdistys)<br />
www.norrbottenlappland.se<br />
Talvimatkailu 2004 Kolarinkaaviot<br />
(Vinterturism 2004Kolari diagram)<br />
www.kolari.fi<br />
LEO - Lapin elämysteollisuuden osaamiskeskusohjelma - Program för upplevelseindustrins<br />
kunskapscentrum www.oske.net/osaamiskeskukset/lappi/<br />
Upplevelse och geografisk imagologi – Hur uppstår bilden av en plats? Forskningsplan<br />
förstudie 20<strong>03</strong>-09-24 – Pia Sillanpää<br />
(Elämys ja maantieteellinen imagologia – Miten muodostuu kuva paikasta?<br />
Tutkimussuunnitelma 24.9.20<strong>03</strong> Pia Sillanpää)<br />
www.pajala.se<br />
Skolutredning ”Sammanställning av förstudie – Samverkande skolor i Tornedalen”,<br />
37
38<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Tornedalsrådet © Peter Waara 20<strong>03</strong> Arts and Science<br />
(Kouluselvitys ”Esiselvityksen yhteenveto – Tornionlaakson koulujen yhteistoiminta”, Tornionlaakson<br />
neuvosto © Peter Waara 20<strong>03</strong> Arts and Science)<br />
Lapin kylätoimintaohjelma 2005-2010<br />
(Verksamhetsplan för byaföreningar i Lappland 2005-2010)<br />
www.plappi.fi/~kylatoiminta<br />
VETURI Vesistö- ja Tunturialueiden kehittämissuunnitelma ja osayleiskaava–hankkeen<br />
asiakirjat, käynnissä oleva projekti / Muonion kunta<br />
(VETURI projektets dokument, utvecklingsplan och delgeneralplan för vattendrags- och<br />
fjällområdet / Muonio kommun)<br />
www.suunnittelukeskus.fi<br />
Tornedalen Gränsland projektets material<br />
(Tornionlaakso Rajamaa projektin materiaali)<br />
www.amv.se<br />
Vision 2<strong>02</strong>0 Haparanda Torneå december 2000 –<br />
Visio 2<strong>02</strong>0 Haaparanta Tornio joulukuu 2000<br />
www.haparanda.se, www.tornio.fi<br />
Preliminär Vision och utvecklingslinjer för Bottenviksbågen – Mellanrapport juni 2000<br />
Alustava Perämerenkaaren visio ja kehittämislinjaukset - Väliraportti kesäkuu 2000<br />
www.botnianarc.net<br />
Vähäliikenteisten ratojen tulevaisuusselvitys, ratahallintokeskus selvitys 2/2005<br />
(Utredning om framtiden för järnvägsspår med lite trafik, banverket utredning. 2/2005)<br />
www.rhk.fi /tutkimus ja julkaisut / strategioita ja selvityksiä<br />
Tidningsartiklar - lehtileikkeitä<br />
”Suomalaisessa esikoulussa leikkivät monikieliset lapset” Nadja C.Martinsson<br />
(I en finsk förskola leker flerspråkiga barn, Nadja C.Martinsson)<br />
Ruotsinsuomalainen 19/4 2004.<br />
”Meän kieli ei ole oikeasthaan kieli”. Esko Ollila.<br />
(Meän kieli är egentligen inget språk, Esko Ollila)<br />
Lapin kansa 6/4 2004<br />
”Meän kieli – kieli vai murre?”-<br />
(Meänkieli ett språk eller en dialekt?, Pekka Arto.)<br />
Lapin kansa 15/4 2004<br />
Internetadresser / Internetosoitteet:<br />
Pajala kommun / Pajalan kunta www.pajala.se<br />
Kolari kommun / Kolarin kunta www.kolari.fi<br />
Muonio kommun / Muonion kunta www.muonio.fi<br />
Lapin liitto / Lapplandsförbundet www.lapinliitto.fi<br />
Länstyrelsen i norrbottens län / Norrbottenin lääninhallitus www.bd.lst.se<br />
Kyläkulttuuria Tuntureiden Maassa - KKTM ry www.lapland.ws/kktm<br />
Valtion ympäristöhallinto / Statens miljöförvaltning www.ymparisto.fi
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Opetusministeriö / Undvisningsministeriet www.minedu.fi<br />
Työvoima- ja elinkeinokeskus / arbetskrafts- och näringscenter www.te-keskus.fi<br />
Työministeriö työvoimapalvelut / arbetsministeriet arbetsförmedl. www.mol.fi<br />
Länsarbetsnämnden (läänin työlautakunta) www.amv.se<br />
SCB - statistiska centralbyrån - Ruotsin tilastokeskus www.scb.se<br />
Tilastokeskus / Statistikcentralen www.tilastokeskus.fi<br />
Ruotsinsuomalaisten keskusliitto / Sverigefinska riksförbundet www.rskl.se<br />
Norrbotten/Lappland ek förening www.norrbottenlappland.se<br />
Lappi-portaali / Lapplandsportal www.laplandfinland.com<br />
Matkailun edistämiskeskus / Centralen för turistbefrämjande www.mek.fi<br />
39
40<br />
MEÄN VÄYLÄ – ÄLVLANDET<br />
RAJAJOKISUUNNITELMA - GRÄNSÄLVSPLAN<br />
Kontaktuppgifter / Yhteystiedot<br />
Eva Persson Puurula arkitekt/arkkitehti SAFA, projektledare / projektinvetäjä,<br />
eva@puurula.net, tel/puh. +358 (0)40 – 761 77 56<br />
KONSULTER / KONSULTIT<br />
Ramböll Sverige AB (SCC), Elina Söderström, arkitekt/arkkitehti LAR MSA, uppdragsledare/hankkeen<br />
vetäjä,<br />
elina.soderstrom@ramboll.se, V. Norrlandsgatan 11 B, 9<strong>03</strong> 27 Umeå,<br />
tel/puh. +46 090-70 29 10, fax: +46 (0)90-70 29 29, mobil/ matkapuh. +46 (0)70-626 60<br />
46<br />
Arkinova Arkitekter, Peter Jönsson, arkitekt/arkkitehti SAR MSA,<br />
peter@arkinova.se, Kungsgatan 42, 9<strong>03</strong>25 Umeå, tel/puh. +46 (0)90 – 77 84 10, fax:<br />
+46 (0)90 - 77 84 20,<br />
mobil/ matkapuh. +46 (0)70 – 223 60 58<br />
Ympäristötaito Oy, Riitta Yrjänheikki, arkitekt/arkkitehti SAFA,<br />
riitta.yrjanheikki@airix.fi<br />
tel/puh. +358 (0)8 – 88 30 329, mobil/ matkapuh. +358 (0)40 – 725 66 72<br />
Sepänkatu 9 A 7, 90100 Oulu, växel/vaihde +358 (0)8 – 88 30 30 fax. +358 (0)8 - 88<br />
30 333<br />
PAJALA KOMMUN / PAJALAN KUNTA<br />
Robert Lahti, robert.lahti@kommun.pajala.se, tel/puh.+46 (0)978 – 12 128,<br />
mobil/ matkapuh. +46(0)70 – 585 16 86<br />
plan och miljöavdelningen / kaavoitus ja ympäristöjaos<br />
KOLARI KOMMUN / KOLARIN KUNTA<br />
Kullervo Lauri kullervo.lauri@kolari.fi, tel/puh. +358 (0)16 – 519 174<br />
mobil/ matkapuh. +358(0)400 – 395 587<br />
chef för tekniska avd / teknisen osaston johtaja<br />
MUONIO KOMMUN / MUONION KUNTA<br />
Pertti Matinlompolo pertti.matinlompolo@muonio.fi, tel/puh. +358 (0)16 –<br />
534 328 ,<br />
mobil/ matkapuh. +358(0)400 – 398 062<br />
chef för tekniska avd. / teknisen osaston johtaja