Lataa tästä - Diakonia-ammattikorkeakoulu
Lataa tästä - Diakonia-ammattikorkeakoulu
Lataa tästä - Diakonia-ammattikorkeakoulu
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
saimme kehitellä hyväksi havaittua ideaa eteenpäin. Idean nerokkuudesta kertoo sekin,<br />
että aikaisempi sanasto löytyy kahdeksan tuhannen hoitajan taskusta. Haluamme va-<br />
kuuttaa muutkin hoitoalalla työskentelevät siitä, että omakielisten palveluiden antami-<br />
nen ei vaadi suuria ponnisteluja. Pelkkä oma kiinnostus ja pieni aktiivisuus riittää (Rau-<br />
takorpi ja Åström, 2007).<br />
Eräs mielenkiintoisimmista havainnoistamme on ollut se näkökanta, että vastuu omakielisen<br />
hoidon saamisesta on myös ruotsinkielisillä itsellään. Arjessa sen tulisi näkyä siten,<br />
että he käyttäisivät omaa kieltään käyttäessään terveyspalveluita. Jos Suomen kaksikielisyys<br />
ymmärrettäisiin laajemmin rikkautena, vaikuttaisi se hoitohenkilökunnan<br />
haluun oppia ja käyttää ruotsin kieltä ja sitä kautta ruotsinkielisten palveluiden saatavuus<br />
parantuisi ja ruotsin kielen asema vahvistuisi. Tätä viestiä haluamme viedä mukanamme<br />
työelämään siirryttyämme, sillä omassa työssämme huomaamme uusia ulottuvuuksia<br />
uskallettuamme käyttää meille vieraita kieltä työssä. Ei riitä, että me, yksittäiset<br />
hoitotyön ammattilaiset, haluamme oppia ruotsin kieltä paremmin ja rohkaistua<br />
käyttämään sitä työssämme. Mukaan tarvitsemme myös työnantajat, joiden tulee ymmärtää<br />
kielten opiskelu osana ammatillista täydennyskoulutusta. Vaikka jokaiselle<br />
Suomessa kuuluu ruotsinkielen opetus peruskoulun opetussuunnitelmaan, meille on<br />
varmistunut se seikka, että suomenkieliset hoitajat eivät osaa tai eivät uskalla ruotsinkieltä<br />
käyttää.<br />
Monikulttuurisuuden lisääntyminen lisää hoitotyön haasteita jo nyt siinä määrin, mielestämme<br />
tulisi harkita myös muilla kielillä tehtyjä sanastoja. Väitämme, että jokainen<br />
hoitoalalla työskennellyt muistaa tilanteita, joissa ei ole ollut yhteistä kieltä. Sanastomme<br />
ei ainoana tukitoimena riitä tasavertaiseen kommunikointiin, mutta sen avulla on<br />
mahdollista saada kommunikointi alkuun. Mielestämme tietoisuutta eri kulttuurien terveyskäsityksistä<br />
tulisi lisätä. Käytännön työssä olemme monta kertaa huomanneet sen,<br />
että eri kulttuureista tulevien tapoja saatetaan pitää jopa outoina eikä ymmärretä, että<br />
juuri ne ”outoudet” voivat olla asiakkaan näkökulmasta tärkeitä. Olennaista on ymmärtää<br />
ihmisten tarpeiden erilaisuus ja tietoisuus, jotka ovat pääsyy uusien terveystapojen<br />
vastustamiseen. (Tones 1990; Prochaska 1994; Prochaska & Velicer 1997; Velicer<br />
1998).<br />
26