Avaa tästä: Päijät-Hämeen Ilmailu 2008 / 02
Avaa tästä: Päijät-Hämeen Ilmailu 2008 / 02
Avaa tästä: Päijät-Hämeen Ilmailu 2008 / 02
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
PÄIJÄT-HÄMEEN<br />
ILMAILU<br />
Historiaa Duxfordissa<br />
<strong>Ilmailu</strong>linjalaiset<br />
Finnairin koulutuskeskuksessa<br />
Vuoristolentämistä<br />
Pohjois-Italiassa<br />
<strong>Ilmailu</strong>n tulevaisuus Osa 2<br />
2/ <strong>2008</strong>
Etua keskittäjälle<br />
Voit maksaa<br />
vakuutuksia<br />
OP-bonuksilla.<br />
Kodin ja perheen<br />
vakuutukset<br />
Nyt on hyvä aika varmistaa, että kodin ja perheen vakuutusturva on kattava ja tarkoituksenmukainen.<br />
Keskittämällä vakuutuksesi saat monia etuja. Jo esim. koti-, liikenne- ja autovakuutuksilla saat<br />
keskittämisalennuksia. Etusi paranevat entisestään, jos olet OP-bonusasiakas. OP-bonuksia voit käyttää<br />
myös Pohjolan vakuutusten maksamiseen.<br />
Tule käymään, soita 0303 0303 tai tutustu osoitteessa www.pohjola.fi.<br />
Vahinkovakuutukset myöntää Pohjola Vakuutus Oy. OP-bonuksia saa sellainen Osuuspankin omistajajäsen tai Helsingin OP:n asiakas, jonka oma tai perheen yhteinen<br />
pankkiasiointi on vähintään 5 000 euroa kuukaudessa.
VÄÄKSYN YHTEISKOULUN ILMAILULINJA<br />
FINNAIRIN KOULUTUSKESKUKSESSA<br />
<strong>Ilmailu</strong>linjan Nico Mesiäinen ottaa vastaan infoa Airbus- lentokapteeni Matti Keräseltä<br />
Vääksyn Yhteiskoulun <strong>Ilmailu</strong>linjan<br />
opiskelijat saivat poikkeuksellisen<br />
mahdollisuuden<br />
tutustua ”isoilla koneilla” lentämiseen<br />
Finnairin koulutuskeskuksessa<br />
Vantaalla.<br />
Koulutuskeskus tarjoaa palvelujaan<br />
myös maailmalla toimiville<br />
eri valtioiden lentoyhtiöille.<br />
Tästä johtuen esimerkiksi<br />
Finnairin koulutuskeskuksen<br />
lentosimulaattorit ovat lähes<br />
ympärivuorokautisessa käytössä.<br />
Näin ollen ilmailulinjalle<br />
järjestynyttä aikaa Airbus- ja<br />
DC-9 -simulaattoreihin, MFTD-<br />
laitteeseen sekä turvakoulutukseen<br />
voi hyvällä syyllä pitää<br />
pienimuotoisena lottovoittona.<br />
Kovasta käyttökapasiteetista johtuen<br />
vierailun valmistelut alkoivatkin<br />
jo vuotta aiemmin. Koulutuskeskuksen<br />
puolelta keskeisenä koordinaattorina<br />
toimi Airbus A320–ryhmän kou-<br />
luttaja lentokapteeni Matti Keränen.<br />
Vääksyn Yhteiskoulun ilmailulinjalle<br />
kyseessä oli opetussuunnitelman<br />
määrittämästä tutustumisesta ilmailun<br />
ammatilliseen koulutukseen.<br />
Finnairin koulutuskeskuksen puolelta<br />
vierailun ohjelma oli räätälöity<br />
tukemaan nimenomaan ilmailulinjan<br />
opiskelijoita, joilla on tavoitteena liikennelentäjän<br />
ammatti. Vierailulle oli<br />
varattu aikaa kuusi tuntia.<br />
kuva: Joonas Reinikainen<br />
Teksti: Risto Pykälä<br />
SIO:n koulutus ja<br />
liikennelentäjän arki<br />
Koulutuskeskuksessa ilmailulinjan<br />
otti vastaan neljä Finnairin lentäjää,<br />
jotka toimivat linjalla lentämisen<br />
lisäksi eri tehtävissä sekä koulutuskeskuksessa,<br />
että liikennelentäjien<br />
P-H ILMAILU 3<br />
kuvat: Risto Pykälä<br />
<strong>Ilmailu</strong>linjan Pia Meilahti, Klaudia Halme ja Joel Lampinen takanaan vanhempi simu, jolla<br />
ennen vanhaan ilmailuopistoon pyrkivät lensivät nk. Hannun vaakunaa
peruskoulutusta antavassa Suomen<br />
<strong>Ilmailu</strong>opistossa.<br />
Tilaisuus alkoi yhteisellä osuudella,<br />
jossa koulutuskeskuksen esittelyn<br />
jälkeen perehdyttiin liikennelentäjiä<br />
kouluttavan Suomen <strong>Ilmailu</strong>opiston<br />
koulutuksen rakenteeseen sekä pääsyvaatimuksiin.<br />
Kysymysten jälkeen<br />
juotiin keskustelulla höystetyt pullakahvit.<br />
Kahvin ja jälkeen siirryttiin<br />
seuraamaan esitystä liikennelentäjän<br />
tyypillisestä päivästä. Esitystä seurasi<br />
odotetusti vilkas keskustelu, jossa<br />
ilmailulinjalaiset tarkensivat tietojaan<br />
ja mielikuviaan mahdollisesta tulevasta<br />
ammatistaan.<br />
<strong>Ilmailu</strong>linjalaisten 16 opiskelijan<br />
ryhmä jaettiin tämän jälkeen neljään<br />
osaan ja siirryttiin tutustumaan lento-<br />
ja siihen olennaisesti liittyvään turvakoulutukseen<br />
neljässä eri pisteessä.<br />
Turvakoulutus olennainen<br />
osa koulutusta<br />
Turvakoulutus antoi selkeän kuvan<br />
miehistön monipuolisesta toimenkuvasta<br />
ja tarvittavista valmiuksista.<br />
Finnairin koulutuskeskuksessa pystytään<br />
simuloimaan varsin realistisesti<br />
P-H ILMAILU 4<br />
kuvat: Risto Pykälä<br />
Keräsen Matti antaa lentämistä tukevia käsimerkkejä<br />
erilaisia onnettomuustilanteita tulipaloineen,<br />
vaaratilanteineen ilmassa,<br />
pakkolaskuineen. Miehistön tositilanteessa<br />
vetämät turvatoimenpiteet voidaan<br />
harjoitella lähes oikeaa vastaavassa<br />
ympäristössä.<br />
Turvakoulutustilassa on mm. osa<br />
koneen runkoa matkustajatiloineen ja<br />
täysin oikeine, eri konetyyppien pelastautumisuloskäynteineen.<br />
Osan turvakoulutusta muodostaa<br />
myös ison altaan mahdollistama vesiolosuhteiden<br />
simuloiminen pelastuslauttoineen<br />
ja pelastautumisproseduureineen.<br />
Tulen aiheuttamissa<br />
vaaratilanteissa toimimiseen on<br />
erikseen rakennettu ohjaamon malli,<br />
jossa voidaan simuloida erilaisia kuviteltavissa<br />
olevia tilanteita. <strong>Ilmailu</strong>linjan<br />
opiskelijat kävivät läpi demot sekä<br />
tulipalotilanteista että pelastautumisuloskäyntien<br />
kautta evakuoinnista.<br />
Teknisiä järjestelmiä sisään<br />
uudella laitteella<br />
Airbus A 320-lentokoneen MFTD<br />
-laite ( Maintenance and Flight Training<br />
Device)<br />
on koulutuskeskuksessa suhteellisen<br />
uutta tekniikkaa. Laitteen koulutuksellinen<br />
funktio on ajaa oppilaille sisään<br />
teknisiä järjestelmiä ja proseduureja<br />
mahdollisimman tehokkaasti keskittyen<br />
esimerkiksi vain tiettyyn toimintaan<br />
kerrallaan.<br />
Näin varsin kalliissa lentosimulaattorikoulutuksessa<br />
voidaan keskittyä<br />
nimenomaan kokonaisuuksien hallintaan<br />
ja itse lentämisen tuomiin lisätoimintoihin.<br />
MFTD -laite vapauttaa tietenkin<br />
myös simulaattoriaikaa ja tuo<br />
näin hyötyä niin taloudellisesti kuin<br />
koulutuksellisestikin. Laitetta käytetään<br />
niin lentäjien kuin teknisenkin<br />
henkilökunnan koulutukseen.<br />
<strong>Ilmailu</strong>linjan opiskelijat saivat ensin<br />
Uutta MFTD -laitetta esittelee A320 perämies Hannu Keränen, Severi ihmettelee..
seurata aitoa tyyppikoulutustilannetta,<br />
jonka jälkeen perehdyttiin itse laitteeseen.<br />
Odotetut Airbus A 320 ja DC-9<br />
simulaattorit<br />
Kolmantena ja neljäntenä kohteena<br />
olivat ehkä ne odotetuimmat Airbus A<br />
320 ja DC-9 lentosimulaattorit. Vääksyn<br />
Yhteiskoulun <strong>Ilmailu</strong>linjan vierailijat<br />
muodostuivat kahdesta eri vuosikurssista,<br />
joista vanhemmalla kurssilla<br />
jo saatu koulutus oli sisältänyt varsin<br />
vaativaakin PC-pohjaista lentosimulaattorikoulutusta<br />
sekä oikeaa lentämistä.<br />
Nuoremmalla, toista vuosikurssia<br />
opiskelevalla oli myös usealla<br />
kokemusta vapaavalintaisesta lukion<br />
kurssista numero 6 eli lupakirjakurssin<br />
lento-osasta. Näin tutustumassa<br />
mukana olleilla ilmailulinjan lennonopettajillakin<br />
oli pieni jännitys opiskelijoiden<br />
selviämisestä ”isoilla koneilla”.<br />
Nykypäivän lentosimulaattorit tarjoavat<br />
käytännössä oikean lentämisen<br />
kanssa identtisen tilanteen. Simulaattorien<br />
hyöty lentokoulutuksessa on<br />
ennen kaikkea taloudellinen. Simu-<br />
laattoritunti maksaa vain murto-osan<br />
oikeasta lentämisestä. Tämän lisäksi<br />
simulaattorit mahdollistavat sellaisten<br />
vaativien pakkotilannetoimintojen harjoittamisen,<br />
joita ei oikealla koneella<br />
voida turvallisuussyistä suorittaa.<br />
Simulaattoreiden sekä niihin liittyvän<br />
koulutuksen kehittyminen on joh-<br />
Arctic AirService ky<br />
nopeaa ja joustavaa huoltopalvelua pienlentokoneille<br />
Arctic AirService ky<br />
Sampo Kukkola<br />
puhelin 040 588 2975<br />
faksi 016 352 536<br />
Ota yhteyttä!<br />
Tarjoamme Ranuan lentopaikalla kattavat<br />
palvelut yksityisilmailussa käytettäville koneille:<br />
tyyppihyväksytyt Cessna, Piper ja Maule koneet<br />
sekä ultra- ja experimentalkoneet<br />
määräaikaishuollot<br />
vuositarkastukset<br />
punnitukset<br />
apulaitehuollot ym.<br />
Tarjoamme myös mahdollisuutta solmia huoltosopimuksen,<br />
joka kattaa koneen pitämisen lentokelpoisena<br />
(lentokelpoisuusmääräykset, katsastusjärjestelyt, huollot, vikakorjaukset).<br />
Kokonaisvaltainen koneen ylläpito on ykkösasiamme.<br />
Asiakastilat saunoineen ja keittiöineen ovat käytössäsi huoltojen ajan,<br />
tervetuloa siis kauempaakin!<br />
Muista myös maksutapaetu 0,5%<br />
tanut tilanteeseen, jossa tyyppikoulutuksessa<br />
siirrytään simulaattorista<br />
käytännössä suoraan perämiehen<br />
paikalle.<br />
<strong>Ilmailu</strong>linjan neljän hengen ryhmiin<br />
jaettujen ”miehistöjen” jäsenet lensivät<br />
jokainen sekä Airbusin että DC<br />
sähköposti: arctic.airservice@pp.inet.<br />
Bonusta<br />
jopa 5%
-9 simulaattorilla. Lentotehtäväksi oli<br />
asetettu startin, laskukierroksen sekä<br />
laskeutumisen suorittaminen. Jokainen<br />
ryhmän jäsen istuutui vuorollaan<br />
Airbusin osalta perämiehen oikealla<br />
puolella sijaitsevalle sekä DC -9<br />
osalta kapteenin vasemman puolen<br />
istuimelle. Viereisellä istuimella oli tietenkin<br />
kouluttava lentokapteeni.<br />
<strong>Ilmailu</strong>linjalaiset suoriutuivat lentotehtävästään<br />
erittäin, jopa yllättävän<br />
hyvin. Jopa ohjaustekniikaltaan vaativammaksi<br />
mainittu, jo hiukan vanhempaa<br />
simulaattoripolvea edustava<br />
DC -9 simu tuntui olevan kohtuullisesti<br />
käsissä Helsinki-Vantaan öisessä laskukierroksessa.<br />
Tämä ei tarkoita sitä,<br />
että liikennelentokoneella operointi ja<br />
lentäminen olisi helppoa. Hyvin sujuneiden<br />
lentojen takana olivat sekä jo<br />
saatu PC -pohjainen vaativiinkin lentämisen<br />
menetelmiin perehdyttävä<br />
koulutus että jo usealla opiskelijoista<br />
oleva oikeakin lentokoulutus. Ehkä<br />
Turvakoulutuksesta kertoi vakuuttavasti A320 kapteeni Jukka Laatunen<br />
<strong>Ilmailu</strong>linjaperämies (henkilö?) Pia Meilahti finaalissa A320 koneella<br />
Aivan varmasti useita tulevia liikennelentäjiä tallaamassa tyytyväisinä linja-autolle<br />
kuvat: Risto Pykälä<br />
eniten hyvää lentämistä tuki vieressä<br />
istuva kouluttaja, jonka opastamana<br />
ja yhteistyönä lento suoritettiin.<br />
Koulutuskeskukseen tutustumiseen<br />
kuului myös aina yhtä tärkeä ruokailu,<br />
joka oli porrastettu rytmittämään eri<br />
toimintoja.<br />
Kotiin illan hämärtyessä<br />
Kuuden tunnin tutustumissession<br />
lähetessä loppuaan, kokoonnuimme<br />
vielä yhteiseen palaveriin jakamaan<br />
päivän yhteisiä vähintäänkin elämyksellisiä<br />
kokemuksia. Samoin tarjoutui<br />
vielä mahdollisuus kysellä kaikkea<br />
ammattiin ja ammatilliseen koulutukseen<br />
liittyvää upean päivän meille tarjonneilta<br />
Finnairin lentäjiltä. <strong>Ilmailu</strong>linjalaisten<br />
astuessa Finnairin koulutuskeskuksen<br />
ulkopuolella odottavaan<br />
linja-autoon, kuvastui heidän kasvoiltaan<br />
vielä hiukan ”jossain muualla”<br />
oleva olemus. Kotia kohti illan hämärtyessä<br />
palaavassa linja-autossa istui<br />
nyt nuoria, joille oli entisestään vahvistunut<br />
kuva omasta ammatillisesta<br />
tulevaisuudestaan realiteetit huomioiden.
www.RXTX-TUOTE.fi<br />
RADIOSKANNERIT<br />
ILMAILU VHF-PUHELIMET<br />
PMR-PUHELIMET<br />
Kalevan puistotie 13 TAMPERE<br />
p. 03-2553000, 03-2558062, 03-3568300<br />
Volare in Italia<br />
lentämistä erilaisessa ympäristössä<br />
Myös ilmailu ja lentäminen<br />
mielletään nykyään Euroopassa<br />
kiihtyvässä kulttuurin eri<br />
muotojen yhtenäistymisessä<br />
varsin samanlaisena, lennetäänpä<br />
sitten melkein missä<br />
tahansa. Näinhän asian laita<br />
pitkälti onkin ja tähän mielikuvaan<br />
lienee syynä myös hyvin<br />
tiedossa ja osittain hallinnassakin<br />
olevat yleiseurooppalaiset<br />
ilmailua koskevat määräykset.<br />
Kuitenkin eurooppalaisessakin ilmailussa<br />
on se oma kansallisten lupakirjojen<br />
aikaansaama erilaisten tulkintojen<br />
kokonaisuus, mikä voi poiketa<br />
suurestikin eri valtioiden välillä. Jos<br />
tähän vielä lisätään maisemien totaalinen<br />
muutos, voidaan yhdistelmästä<br />
aikaansaada uudenlaisia, erilaisia<br />
mahdollisuuksia lentämisen riemun<br />
ja mielenkiinnon ylläpitämiseen. Aina<br />
niin muodikkaan ”elämyksellisyyden”<br />
lisäksi voidaan kokea myös oppimisen<br />
toimintaympäristö. Vaikka monet<br />
ilmailun kultalaakerilippaisten hattujen<br />
alta paljastuvat poutahaukat vain vaivoin<br />
tämän allekirjoittavat, on jokaisen<br />
lentämisen taidossa pieniä oppimisen<br />
ja sitä kautta parantamisen mahdollisuuksia.<br />
Pehmeä lasku vuoristo-olosuhteisiin<br />
Vuoristolentäminen Pohjois-Italiassa<br />
tarjoaa Vääksyn Aurinkovuoreen<br />
jylhyyteen tottuneelle mahdollisuudet<br />
niin elämyksellisyyteen kuin oppimiseenkin.<br />
Veneton alueella Bellunon<br />
maakunnassa Dolomiiteiksi kutsuttu<br />
Alppien osa muuttuu etelästä lähestyttäessä<br />
varsin yhtäkkiä tasangosta<br />
kunnioitusta herättäväksi vuoristoksi.<br />
Vuoristo alkaa n. 70 kilometrin päästä<br />
Veneton pääkaupungista Venetsiasta<br />
nousten melkein heti korkeudeltaan<br />
2-3 km tuntumaan. Kuitenkin se<br />
tarjoaa lentämisen kannalta tietyllä<br />
tavalla pehmeän laskun vuoristoolosuhteisiin,<br />
eikä edusta ehkä sitä<br />
askeettisinta ja aggressiivisinta Alppien<br />
osaa, missä esimerkiksi maasto-<br />
tai pakkolaskuun ei juurikaan ole<br />
edellytyksiä.<br />
Itselleni maisemat olivat jo tuttuja<br />
kahdenkymmenen vuoden takaa sekä<br />
jälleen tiiviimmin parin viime vuoden<br />
osalta. Ensimmäiset kokemukset<br />
vuoristolentämisestä tulivatkin ehkä<br />
siitä aidoimmasta lentämisestä eli<br />
riippuliidosta. Kun liitimellä nousee<br />
ensimmäisen kerran vuorien huippujen<br />
yläpuolelle ja näkee lumihuippuiset<br />
Alpit, voi tunnetta kuvata jopa<br />
condorimaiseksi. Ilmailijoille on tunnetusti<br />
helppoa samaistua paljoakaan<br />
ponnistelematta condorin ajatus- ja<br />
sielunmaisemaan.<br />
Nuorempana, silloin maajoukkueessa<br />
Euroopan mestaruuskilpailuja<br />
keskinkertaista huonommilla suorituksilla<br />
lentäen oppi ensikertalaisena<br />
kunnioittamaan vuoristolentämisen<br />
P-H ILMAILU 7<br />
kuvat ja teksti: Risto<br />
Pykälä<br />
Bellunon hienopintainen kenttä Jungmeistereineen, ultrakeveineen ja Cessnoineen upeassa Dolomiittimaisemassa
vaativuutta. Kokemattomuus vuoristolentämisessä<br />
oli sikäli hyväkin, ettei<br />
osannut edes pelätä kaikkea, mitä<br />
olisi ollut syytä pelätä.<br />
Maanpinnan muodot<br />
ratkaisevat<br />
Vuoristolentämisen suurimpia eroja<br />
tasamaan yläpuolella lentämiseen<br />
lienee ilman virtauksen erilainen<br />
dynamiikka sekä sään nopeat muutokset.<br />
Huomiota vaativa ero on myös<br />
jopa metsäiseen Suomeen verraten<br />
laskupaikkojen niukkuus.<br />
Virtauksen erilainen dynamiikka<br />
perustuu maanpinnan muotoihin.<br />
Yksinkertaistettuna virtaus on muodoista<br />
ja niiden vaihteluista, tuulen<br />
suunnasta ja lämpötiloista riippuen<br />
tasaista tai pyörteistä. Laaksot säätelevät<br />
sekä tuulen suuntaa, että virtauksen<br />
voimakkuutta. Edelleen yksinkertaistettuna<br />
laakson tuuli nousee<br />
sivuilla olevia vuoren rinteitä pitkin ja<br />
jatkaa nousuaan nk. rinnetuulena tai<br />
isommassa mittakaavassa aaltovirtaukseksi<br />
kutsuttuna muotona. Tästä<br />
seurauksena vuorten rinteessä ja<br />
niiden yläpuolella on voimakkaastikin<br />
nostavaa aluetta. Pelkän mekaanisen<br />
tuulen lisäksi nostavaa virtausta tukee<br />
virtauksen irrottamat lämpimän ilman<br />
eri muotoiset ja kokoiset kuplat, jotka<br />
jatkavat nousuaan fysiikan lakien<br />
mukaan kunnes jäähtyvät ja kääntyvät<br />
alaspäin.<br />
Lentämisen kannalta edellä mainitut<br />
ilmiöt voidaan lukea pääsääntöisesti<br />
P-H ILMAILU 8<br />
Yhtäaikaa korkealla ja matalalla tulossa vuorilta kohti kenttää<br />
myönteisiksi. Purjelennon ja riippu- tai<br />
varjoliidon kannalta kysehän on etenemisen<br />
mahdollistavista voimista.<br />
Moottorin voimalla lentäessä voidaan<br />
voimakas ilman liike tietenkin kokea<br />
hiukan epämiellyttävänäkin, ei kuitenkaan<br />
pääsääntöisesti vaarallisena.<br />
Hyvin epämiellyttävät ja vaaralliset<br />
vuoristolentämisen ominaisuudet löytyvät<br />
näiden nostavien vuorenrinteiden<br />
vastakkaisilta puolilta. Virtaus ”irtoaa”<br />
ohitettuaan vuoren laen ja dynamiikan<br />
hävitessä muuttuu pyörteiseksi ja voi<br />
olla vaarallisen voimakasta, jopa niin,<br />
ettei lentokone ole ohjattavissa.<br />
Maanpinnan muodoista johtuu myös<br />
suurelta osin sääilmiöiden vaihtelun<br />
nopeus. Massiivinen, erittäin voima-<br />
kas cumulonimbus eli ukkospilvi voi<br />
syntyä lähes huomaamatta vaarattoman<br />
näköiseltä taivaalta parissakymmenessä<br />
minuutissa. Ukkosmyrskyt<br />
voimakkaine vaakasuorine ja pystysuorine<br />
ylös –alas virtauksineen<br />
yhdistettynä maanpinnan muotojen<br />
aiheuttamaan turbulenssiin luo lentämiselle<br />
ehkä vaarallisimmat mahdolliset<br />
olosuhteet.<br />
Olennaista siis vuoristolentämisessä<br />
on siis tietää missä lentää ja milloin<br />
lentää. Paras tapa nauttia turvallisesta<br />
ja upeasta vuoristolentämisestä<br />
on lentää paikallisten asiantuntijoiden<br />
kanssa on sitten kysymys mistä lentämisen<br />
lajista tahansa.<br />
Aeroporto di Belluno<br />
Aiemmin vain vuorilta startteja tehneenä<br />
päätin pari vuotta sitten vierailla<br />
maakunnan pääkaupungin Bellunon<br />
lentokentällä.<br />
Varttitunnin matkan päässä asuinpaikastamme<br />
Farra D´Alpagosta<br />
oleva kenttä osoittautui upeaksi ja<br />
monipuoliseksi ilmailupaikaksi. Koko<br />
kenttäalue kiitoteineen on yhtenäistä<br />
hyvin hoidettua ruohoa. Kentällä on<br />
eri rakennuksissa kahvila, toimisto ja<br />
lennonjohtotorni. Lentokonehalleja on<br />
kolme kappaletta. kentän pääkäyttäjänä<br />
on Aeroclub Di Belluno. Kiitotie<br />
05 / 23 on 812 metriä pitkä ja laakson<br />
suuntaisena suhteellisen vapaa reunaesteistä.<br />
Paikallisella kerholla on kohtuullinen<br />
kalusto eri ”lajien” lentokoneita.<br />
Purjelennossa kaksipaikkaisina kou-<br />
Purjelentokalustoa Aero Club di Bellunon hallissa kahdessa tasossa
lukoneina mm. ASK –21 ja sisäänvedetyllä<br />
laskutelineellä varustettu Twin<br />
Astir ja yksipaikkaisena ASW-19 sekä<br />
”Pikku”Astir. Tämä lisäksi on useita<br />
yksityisiä purjekoneita. Raskaampina<br />
moottorikoneina ovat C-172K ja Piper<br />
PA 28 Cadet turisti- ja clubikäyttöön,<br />
C-182 Skylane laskuvarjohyppytoimintaan<br />
ja kolmas Vietnamin sodasta<br />
tuttu tulenjohtoversio 305 ”Birdog”<br />
purjelentokoneiden hinauksiin.<br />
Kevyttä moottorikonekalustoa edustaa<br />
Tecnam P-92 Echo.<br />
Viereisessä hallissa näkyy mm.<br />
Bucker Jungman, 1930 –luvun kuuluisa<br />
saksalainen taitolentokone.<br />
Vapaata ilmatilaa<br />
Ilmatilaa hallitsee Yhdysvaltojen<br />
Avianon tukikohta, joka sijaitsee 30<br />
kilometrin päässä suunnassa 110<br />
astetta. Vaikka Bellunon kenttä onkin<br />
vain 15NM (27,8 km) Avianon lennonjohtoalueen<br />
valvotusta ilmatilasta<br />
(CTR /D), kuuluu se valvomattomaan<br />
G-ilmatilaan, kuten valtaosa Alppien<br />
ilmatilasta muutenkin. Alpit siis ovat<br />
vapaan ilmatilansa suhteen hiukan<br />
Suomen ilmatilan kaltaisia.<br />
kuvat: Risto Pykälä<br />
Vuoristossa ovat pilvet aamupäivällä ”väärässä” paikassa Riippu- ja varjoliidon starttipaikalla Dolada vuorella<br />
Muistoja verestämässä 1,5 km korkealla<br />
olevalla starttipaikalla Doladalla<br />
Keveiden, VLA (VDS) ja UL –luokkien<br />
koneilla kansalliset lentosäännöt<br />
poikkeavatkin aika ratkaisevallakin<br />
tavalla kotimaisiimme nähden. Hiukan<br />
oudolta tuntuu, ettei em. koneluokille<br />
ole asetettu ollenkaan näkyvyysminimeitä.<br />
Korkeuksien suhteen on<br />
noudatettava tuttuja 500 ft ja 1000 ft<br />
alarajoja asutus ja ihmistiheydestä<br />
alapuolella riippuen kuitenkin 2 km<br />
säteellä (vrt. 600 m täällä) korkeimmasta<br />
maasto tai rakennetusta kohdasta.<br />
Valvottuun ilmatilaan ei näillä koneluokilla<br />
ole periaatteessa alkuunkaan<br />
asiaa. Kentätkin tulee kiertää 5 km<br />
säteellä. Näihin määräyksiin on kuitenkin<br />
kehitetty sovelluksia mm. siten,<br />
että faksaamalla etukäteen tulosta<br />
voi operoida ”oikealla” lentokentällä.<br />
Myös valvotuissa C ja D –ilmatiloissa<br />
on puolivirallisia laskeutumispaikkoja,<br />
joihin voi edetä tiettyjä käytäviä pitkin<br />
muuta liikennettä ”häiritsemättä”.<br />
Ydinsanoma kuitenkin lienee, että<br />
hallitsevasta vapaasta G –ilmatilasta<br />
johtuen vuoristolentämisestä voi nauttia<br />
kutakuinkin täysipainoisesti. Lentämiseen<br />
tarjottiin heti mahdollisuudet,<br />
heti kun sai kontaktin oikeaan ja mieluummin<br />
huonon italiani takia, englantia<br />
puhuvaan henkilöön.<br />
<strong>Ilmailu</strong>n kansainväliset käyttäytymismallit<br />
näkyivät ehkä siinäkin, että<br />
vieraisiin suhtaudutaan hiukan kyräillen<br />
ja mieluummin toiseen suuntaan<br />
liikkuen. Ehkä tilanne ei kuitenkaan<br />
ollut Suomessa yleisesti koetun dramaattinen<br />
vaan johtui lähinnä kielellisistä<br />
ongelmista.<br />
Yhtä aikaa matalalla<br />
ja korkealla<br />
Kirjoittajalle tarjottiin mahdollisuutta<br />
tutustua vuoristolentämiseen niin purjelentona<br />
kuin moottorilentonakin.<br />
Moottorin avulla homma oli tietenkin<br />
teknisesti helpointa, joten valitsin sen.<br />
Sain yhteystiedot lennonopettajaan<br />
Luca Bonongiin, jonka kanssa suorit-<br />
P-H ILMAILU 9
taisin tarkastuslennon Tecnam P-92<br />
-koneella.<br />
Soitin Lucalle, joka päätyönään<br />
lentää armeijan helikopteria ja<br />
sovimme ajan kauniiksi ja hieman<br />
utuiseksi aamupäiväksi. Sää oli hyvin<br />
ukkosherkkää, joten aamupäivä tuntui<br />
uskottavalta vaihtoehdolta. Tarkastuslennon<br />
yhteyteen sovittiin hiukan<br />
vapaampi osio, jossa saisi tuntumaa<br />
vuoristossa operoimiseen. Käytiinpä<br />
tervehtimässä vuoristojärven rannalle<br />
jo ehtineitä tuttuja auringonottajiakin.<br />
Suunnistaminen perustu pitkälti vain<br />
kartan avulla lentämiseen (ei kompassisuuntiin<br />
perustuen), koska lentäminen<br />
tapahtuu solissa. Kun kävimme<br />
kilometrin korkeudessa ravintolaa<br />
pitävää tuttua tervehtimässä, huomasi<br />
hyvin esimerkiksi keinohorisontin<br />
merkityksen kivutessamme täysillä<br />
tehoilla nokka pystyssä mutta visuaalisesti<br />
lähes vaakalentoa. Ylös- alaspäin<br />
ja sivusuuntien hahmottaminen<br />
P-H ILMAILU 10<br />
Propello stoppo! Tarkastuslentoa Tecnam P-92 -koneella<br />
ei rajoitetussa näkösektorissa olekaan<br />
ihan itsestäänselvyys.<br />
Vuoristossa lentämisen hieno perusolemus<br />
on se että on yhtä aikaa hyvin<br />
korkealla ja hyvin matalla katseen<br />
suunnasta riippuen. Parikymmentä<br />
vuotta sitten laaksojen yli meni sähkölankoja<br />
ristiin rastiin oudoilla korkeuksilla.<br />
Nyt niiden määrä oli vähentynyt<br />
mutta ei kuitenkaan kadonnut,<br />
joten laaksossa lentäessä on oltava<br />
näidenkin suhteen tarkkana.<br />
Solia pitkin hienoissa alppimaisemissa<br />
Lentämisen kulttuuri tuntui olevan<br />
Italiassa varsin korkea, mikä näkyi<br />
opettajan ammattitaitoisessa otteessa<br />
sekä kentän yleisissä toiminnoissa.<br />
Varsinaisella tarkastuslento-osuudella<br />
käytiin hyvin tarkoin eri mene-<br />
telmät ja toiminnot läpi. Itselle tuntui<br />
ehkä hiukan vieraalta moottorin<br />
sammuttaminen lennolla pakkotilanneharjoituksena<br />
niin, että käynnistäminen<br />
tapahtui vasta laskun jälkeen.<br />
Kyseessä ei ollut viranomaismielessä<br />
tarkastuslento vaan soveltuvuuden<br />
testaaminen itsenäiseen lentämiseen<br />
lentopaikalla.<br />
Selvisin <strong>tästä</strong> varsin puhtain paperein<br />
tutulla 37 vuoden tuurin ja itseluottamuksen<br />
yhteisvaikutuksella.<br />
Jutustelimme useampaan otteeseen<br />
ideasta tulla hiukan isommalla<br />
porukalla tutustumaan vuoristossa<br />
lentämiseen. Kansallisten lupakirjojen<br />
yhteensopivuus jäi vielä hiukan avoimeksi.<br />
Joka tapauksessa vuoristolentäminen<br />
antaisi kokemuksena monellekin<br />
uutta puhtia ja näkökulmia oman<br />
harrastamisen uusiutumiseen.<br />
Noin ajatuksen tasolla voisi kuvitella<br />
olevan antoisaa lennellä muutaman<br />
koneen kimpassa solia pitkin hienoissa<br />
alppimaisemissa tai lasketella<br />
purjelentokoneella paria sataa pitkin<br />
alppiniittyjä ja huomata hetkessä<br />
olevansa puolentoista kilometrin<br />
korkeudessa lähellä cumuluspilvien<br />
pohjaa….<br />
Ilmavoimien helikopteria työkseen lentävä<br />
tarkastuslentäjä Luca Bonong lähettää<br />
terveiset tasamaalentäjille.
Bobcat- ja<br />
minikaivinurakointia<br />
salaoja- ja sadevesityöt<br />
viemäri- ja pihatyöt<br />
vaihtolave ja kuljetuspalvelu<br />
Huhdantie 2, 17200 Vääksy<br />
0400-496 996<br />
KAIVONKONE-<br />
URAKOINTI<br />
HANNU SAVOLA<br />
Kettulantie 412<br />
17430 Kurhila<br />
K -Extra<br />
Mononen Marja<br />
Maakeskenraitti 9<br />
17470 Maakeski<br />
ma - to 8.30-17.00<br />
pe 8.30-19.00<br />
la 8.00-14.00<br />
03-556 1291<br />
MK-MAALAUS<br />
Tarmontie 6<br />
15860 Hollola<br />
03-780 3118<br />
040-507 1119<br />
KULJETUSPALVELU<br />
Laaksonen Pekka T:mi<br />
Marjastentie 80<br />
16730 Kutajärvi<br />
Puh. 0400-841 500<br />
KULJETUSLIIKE<br />
L & H TIMONEN OY<br />
Apilakatu 7<br />
15610 Lahti<br />
SUOMEN<br />
SUODATINVALMISTE OY<br />
Vuohkalliontie 9<br />
18200 Heinola<br />
Puh. 03-714 2777<br />
www.suodatinvalmiste.com<br />
HOLLOLAN<br />
FYSIKAALINEN<br />
HOITOLAITOS<br />
P. Kaartinen Ky<br />
Pukinkonttiin<br />
lahjakortteja!<br />
Keskuskatu 8<br />
15870 Hollola<br />
Puh. 03-780 3929<br />
LOKALIIKE<br />
J & S LUHTAKALLIO<br />
Käpöläntie 38 17410 Viitaila<br />
03 730 8264, 0400 840 523<br />
MUUTTOPALVELU SEPE<br />
VARASTOHOTELLI<br />
Aniantie 2-4<br />
17200 Vääksy<br />
Puh. 044-597 7530<br />
AUTOILIJA<br />
TOIVOLA MARKKU<br />
kappaletavaran kuljetukset<br />
Vesivehmaantie 297 B4<br />
17130 Vesivehmaa<br />
Puh. 03 784 4444,<br />
0400 353 003<br />
AUTOKORJAAMO<br />
KURREN PAJA<br />
osamaalaukset<br />
katsastusremontit<br />
pakokaasumittaukset<br />
Suopellontie 63<br />
17130 Vesivehmaa<br />
Puh. 0400 713 466<br />
KIRJANPITO-<br />
TOIMISTO TUIPE<br />
Mestarinkatu 17<br />
15800 Lahti<br />
Puh. 0400 911 294<br />
Kirjanpitoaineiston nouto-<br />
ja palautuspalvelu<br />
TELIVAUNU<br />
WECKMAN OY<br />
Paininpuuntie 23<br />
18100 Heinola<br />
Puh. 03-874 220<br />
SYRJÄMÄEN SORA OY<br />
Jallintie 26<br />
17610 Auttoinen<br />
Puh. 0400-199646<br />
KONEKORJAAMO<br />
KARTANO RISTO<br />
MAATALOUSKONEIDEN<br />
KORJAUS JA HUOLTO,<br />
MYÖS PIENKONEET<br />
PANNIJOENTIE 54<br />
17500 PADASJOKI<br />
Puh. 0500 720 538<br />
Ajokatu 83 Prisma<br />
15500 LAHTI<br />
Avoinna:<br />
Ma-Pe 9 - 19<br />
La 9 - 15<br />
Jouluna suljettu<br />
www.apilaapteekki.com<br />
ISÄNNÖINTIPALVELU<br />
PÖYSTI KY<br />
Kustaankuja 2<br />
17200 Vääksy<br />
Puh. 03 766 2915<br />
VAARIN AUTO<br />
Ilmolantie 1<br />
17500 Padasjoki<br />
Puh. 040 7005689<br />
www.vaarinauto.fi<br />
P-H ILMAILU 11
teksti: Jukka Vepsäläinen<br />
<strong>Ilmailu</strong>n tulevaisuus<br />
. . . ja mitä se voisi tuoda tullessaan<br />
<strong>Päijät</strong>-Hämeeseen<br />
Ilmastonmuutos sen teki – tavallaan – tai siis lämpötilan nopeat vaihtelut. Vanhan<br />
autoni tuulilasiin syntyi parissa päivässä pitkä halkeama. Sitä ennen lasin alaosassa<br />
oli ollut pikkuinen särö vuosikausia. Merkki tulevaisuuden muutoksesta oli silmieni<br />
edessä pitkään, en vain reagoinut siihen, vaikka olisi pitänyt. Tässä tapauksessa<br />
lopputulos oli epämieluisa – nyt lasku on sitten suurempi.<br />
OSA 2<br />
Näin tulevaisuuden muutokset usein<br />
tapahtuvat. Heikot ja vähän vahvemmatkin<br />
signaalit ovat ympärillämme<br />
kaiken aikaa, mutta emme havaitse<br />
niitä. Sitten voi nopeallakin aikataululla<br />
tapahtua suuria muutoksia. Mitä<br />
mahtaa tulevaisuus tuoda tullessaan<br />
ilmailuun? Mitä voisi tapahtua Lahti-<br />
Vesivehmaan lentokentällä?<br />
Yritän tässä juttusarjassa haarukoida<br />
tulevaisuutta hieman pitemmälle<br />
kuin parin vuoden päähän. Tällöin<br />
on pakko irtautua tämän hetken<br />
finanssikriiseistä ja paikallisista ympyröistä.<br />
On katsottava kauemmas tulevaisuuteen;<br />
mitä Suomessa tai maailmalla<br />
on ylipäätään odotettavissa.<br />
Samoin on aluksi pakko irtautua myös<br />
itse ilmailusta ja pohdiskella asioita<br />
hieman avarammin. Lopuksi pyrin<br />
ainakin kysymään, mitä tämä tarkoittaa<br />
<strong>Päijät</strong>-<strong>Hämeen</strong> ja Lahti-Vesivehmaan<br />
ilmailun kannalta?<br />
Juttusarja jakautuu kolmeen osaan.<br />
Ensimmäisessä osassa tutkailin lentoliikennettä,<br />
lentokenttiä ja alueellista<br />
kehitystä. Tämä toinen osa keskittyy<br />
teknologiaan sekä energia- ja<br />
ympäristökysymyksiin. Kolmannessa<br />
osassa pohdin itse ihmistä eli ilmailijoiden<br />
tulevaisuutta.<br />
P-H ILMAILU 12<br />
Teknologian kiihtyvä kehitys<br />
ja ympäristö<br />
Merkittävimmät ihmiskunnan tulevaisuutta<br />
muovaavat voimat näyttävät<br />
tällä hetkellä olevan toisaalta teknologia<br />
ja sen jatkuva vääjäämätön<br />
kehitys, toisaalta luonnonympäristön<br />
kestokyky ja energiatalous. Vaikka ei<br />
haluaisikaan olla teknologiauskovainen,<br />
on pakko tunnustaa, että teknologian<br />
uudet sovellukset ovat muuttaneet<br />
ehkä eniten jokaisen ihmisen<br />
arkielämää. Eikä ole pienintäkään<br />
merkkiä siitä, että tämä kehitys pysähtyisi<br />
tai edes hidastuisi. Päinvastoin<br />
tulevaisuudessa uutta teknologiaa<br />
syntyy hengästyttävällä tahdilla. Tänä<br />
päivänä emme edes kykene kuvittelemaan<br />
kaikkea sitä, mikä teknologian<br />
saralla on todellisuutta esimerkiksi 10<br />
tai 15 vuoden kuluttua.<br />
Useimmat meistä muistaa millaista<br />
oli 15 vuotta sitten. Ei siitä niin kovin<br />
kauan ole. Eivätkä asiat kovin paljoa<br />
ole muuttuneet – paitsi kaiken maailman<br />
teknologiset laitteet. Matkapuhelin<br />
oli aika harvinainen eikä mahtunut<br />
taskuun. Tietokoneet olivat toivottoman<br />
hitaita ja läppärit olivat raahattavaa<br />
mallia. Hyvin monet sellaiset<br />
arkipäivän asiat, joita tänä päivänä<br />
pidämme edistyksenä, ovat tavalla<br />
tai toisella teknologiseen kehitykseen<br />
nojaavia.<br />
Teknologian rinnalla – osittain toinen<br />
toistaan tukien osittain vastakkaisina<br />
– tulevaisuuteemme vaikuttaa ekologia<br />
eli luonnonympäristön kyky kestää<br />
ihmiskunnan jatkuva elintason nälkä.<br />
Tällä hetkellä kuumin puheenaihe<br />
on ilmastonmuutos, johon erottamattomasti<br />
liittyy myös kysymys siitä,<br />
kuinka aiomme tuottaa jatkossa tarvitsemamme<br />
energian. Pohjimmiltaan<br />
kyse on kuitenkin siitä, että miljardikaupalla<br />
maapallon asukkaita haluaa<br />
itse kukin enemmän kaikenlaista:<br />
kännyköitä, läppäreitä, palkkaa, elintasoa,<br />
elämänlaatua ja niin edelleen.<br />
Teknologiaa, jota ei vielä osaa<br />
edes kuvitella<br />
Teknologian kehitystä ajaa eteenpäin<br />
paitsi se, että tiede tuottaa koko<br />
ajan uusia keksintöjä, myös ja ennen<br />
kaikkea se, että tutkimus ja tuotekehitys<br />
ovat pakollinen edellytys liiketoiminnan<br />
menestykselle kiristyvässä<br />
kilpailussa. Tulevaisuuden nousevia<br />
teknologioita ovat geeniteknologia,<br />
ympäristöteknologia, bioteknologia,<br />
materiaaliteknologia ja nanoteknologia.<br />
Geeniteknologia voidaan tässä<br />
sivuuttaa, vaikka silläkin lienee yhteytensä<br />
ilmailuun. Muita mainittuja<br />
teknologioita kannattaa sen sijaan<br />
tarkastella hieman tarkemmin ilmailun<br />
näkökulmasta.<br />
Materiaaliteknologia tullee koke-
40 vuoden kokemuksella<br />
Ritaniemenkatu 11, 15240 Lahti, Puh 730 5613<br />
LUKKOPALVELUT MYÖS LENTOÄSSILLE!<br />
ALEKSANTERINKATU 3 LAHTI<br />
KESKUSKATU 9, HOLLOLA<br />
Oilon Oy<br />
Lahti<br />
www.oilon.com<br />
VÄÄKSYN SORA OY<br />
soralajikkeet maankaivuut<br />
murskalajikkeet maansiirtourakoinnit<br />
kivituhka kuljetukset<br />
sepelit pyöräkuormaajatyöt<br />
muuraushiekka tiekarhupalvelut<br />
multaa rakaankaluston korjaukset<br />
luonnonkivilajikkeita vaihtolavojen vuokraukset<br />
PUH. (03) 766 0858, 0400 358 455 DAHL<br />
KUOPPATIE 2, LOUKKUHARJU, 17200 VÄÄKSY<br />
Kuljetusliike Pekka Väinölä Oy<br />
Vesimäentie 6 15860 Hollola<br />
03-876 771<br />
pekka.vainola@kuljetusliike-vainola.fi<br />
Kaivinkone ja purkutyöt<br />
tehokkaasti ja edullisesti!<br />
Saulin Sekatyö<br />
050-9105005<br />
www.saulinsekatyo.com<br />
KAIVINKONEPALVELU ANTTI RUSI<br />
Maanrakennustyöt<br />
Ojitukset<br />
Tienrakennustyöt<br />
Pohjatyöt<br />
Koneelliset metsätyöt<br />
Maa-aineskuljetukset, sora/multa<br />
Pyöräkuormaaja<br />
Käytössä 22 t:n tela-alustainen kaivinkone<br />
Puh. 0400 464 566 Puh./fax (03) 787 3154<br />
antti.rusi@elisanet.fi Juokontie 21, 17120 Paimela<br />
JASKAN REMMI JA KUMITUS OY<br />
Mikkolantie 31, 17200 Vääksy<br />
Puh./ Fax 03 766 0368, Gsm 0400-438 780<br />
jaakko.rantanen@jaskanremmijakumitus.fi<br />
VÄÄKSYN TILITOIMISTO OY<br />
Kustaankuja 2<br />
17200 Vääksy<br />
Puh. 03 766 1989, 03 766 0998,<br />
Fax. 03 766 0989<br />
Vanhojen huonekalujen ja esineiden entisöintiä<br />
Juhani Salojärvi, puh. 040 532 9893<br />
Kellosalmentie 11, Padasjoki<br />
juhani.salojarvi@pp.inet.fi
<strong>Ilmailu</strong>n tulevaisuus....<br />
maan tulevaisuudessa suuren mullistuksen.<br />
Uusia materiaaleja kehitetään<br />
perinteisten yhdistelmiä, ns. hybridimateriaaleina.<br />
Materiaalit oppivat<br />
myös aistimaan ja tulevat älykkäiksi.<br />
Nanoteknologian avulla voidaan<br />
rakentaa koneita ja laitteita, jotka ovat<br />
niin pieniä, ettei niitä paljain silmin<br />
näe. Tulevaisuudessa ihmisen kehon<br />
sisällä voi työskennellä kokonainen<br />
nanorobottiarmeija turvaamassa terveydentilaamme<br />
tai tehostamassa<br />
suorituskykyämme ja aistejamme.<br />
Automaatio kehittyy nopeaa vauhtia.<br />
Esimerkiksi erilaiset ohjausjärjestelmät,<br />
sensorit, itseohjautuvat ja itsesäätyvät<br />
tunnistimet, puheohjaus ja<br />
konenäkö kehittyvät nopeasti. Kaikkia<br />
näitä teknologioita aletaan tavalla tai<br />
toisella hyödyntää myös liikenteessä<br />
ja kulkuneuvoissa, ilmailuvälineet<br />
mukaan lukien. Esimerkiksi liikennelentokoneiden<br />
sisällä ilman kosteus<br />
on täytynyt pitää aisoissa korroosion<br />
vuoksi. Uudet komposiittimateriaalit<br />
eivät ruostu, joten tähän päivään<br />
saakka matkustajakoneissa hyvin<br />
alhaisena (5 %) pidetty ilmankosteus<br />
voidaan nostaa miellyttävämmälle<br />
tasolle<br />
Automaatio ja ICT valtaa lentokoneen<br />
USA:n tiede- ja teknologianeuvoston<br />
asettama työryhmä arvioi tulevaisuuden<br />
merkittävimmiksi teknologioiksi<br />
teollisuuden näkökulmasta nanoteknologian,<br />
kaikkialle tunkeutuvan<br />
informaatio- ja kommunikaatioteknologian<br />
sekä vetyenergiateknologian.<br />
<strong>Ilmailu</strong>n kannalta lienevät merkittävimpiä<br />
materiaali-, nano- ja tietotekniset<br />
uudet sovellukset. Samoin<br />
energiateknologia, jota tarkastellaan<br />
hieman myöhemmin.<br />
Tälläkin hetkellä lentokoneen ohjaamon<br />
digitaalisuus yleistyy kovaa<br />
vauhtia ja perinteiset mittarit vaihtuvat<br />
näyttöruuduiksi. Tulevaisuudessa<br />
ohjaamon valtaavat suuria pintoja<br />
peittävät digitaaliset paneelit. Olemassa<br />
olevaa teknologiaa, joka juuri<br />
on yleistymässä myös yleisilmailussa,<br />
ovat lasiohjaamojen keinonä-<br />
P-H ILMAILU 14<br />
kymät (Synthetic Vision). Järjestelmä<br />
tuottaa näytölle tarkkaa digitaalista<br />
mutta ”luonnollista” kuvaa maastosta.<br />
Laskut ja nousut tulevat mahdollisiksi<br />
huonossa säässä ja näkyvyydessä, tai<br />
jopa yöllä täydellisessä pimeydessä.<br />
Nykyisten VFR ja IFR –käsitteiden<br />
rinnalle voi tulla uusi EFR (Electronic<br />
Flight Rules).<br />
Tekniikan kehittyessä avioniikka<br />
robotisoituu kokonaan. Jatkossa<br />
ei ole mitään ihmeellistä siinä, että<br />
robotti-perämies tai –neiti (ihan miten<br />
ilma-aluksen päällikkö itse haluaa)<br />
tunnistaa pilotin äänen, seuraa käskyjä<br />
ja tuottaa pilotille ruuhkatonta<br />
reittitietoa, sijaintitietoa ja digitaalisia<br />
kolmiulotteisia karttoja. Internet tulee<br />
entistä voimakkaammin ohjaamoon,<br />
jolloin voidaan esimerkiksi lennon<br />
aikana seurata satelliitti- ja tutkakuvia<br />
sään kehittymisestä. Robopilotti<br />
hoitaa rutiini-radioliikenteen lähettämällä<br />
selvitykset ja ilmoitukset joko<br />
tekstiviesteinä tai sähköpostina. Tällöin<br />
kaikki viestintä on täsmällistä ja<br />
yksiselitteistä eikä ole riippuvainen<br />
radiotaajuuksista. Virheiden määrä<br />
vähenee.<br />
Lentäjälle lemput?<br />
Lihaa ja verta oleva lentäjä saa<br />
pyynnöstä tietoa tulevasta säästä<br />
sekä reaaliaikaista kuvaa ympäröivästä<br />
muusta liikenteestä. Samoin<br />
apupilotti antaa varoituksia törmäysvaarasta<br />
tai sakkauksesta. Sakkauksen<br />
robo hoitaa automaattisesti<br />
”tarttumalla” sauvaan tai ohjaimiin.<br />
Kaiken perimmäisenä tavoitteena on<br />
parantaa ja helpottaa lentäjän tilannetajun<br />
ja -kuvan muodostumista.<br />
Tällöin itse lentämiseen voi keskittyä<br />
häiriintymättä ja turvallisuus paranee.<br />
No, itse asiassa kaikki edellä mainittu<br />
on jo olemassa olevaa teknologiaa,<br />
joka halventuessaan tulee ajan myötä<br />
myös yleis-, urheilu- ja harrasteilmailuun.<br />
Robotisoitumisen edetessä herää<br />
kysymyksiä: Mihinkäs ihmeeseen sitä<br />
surkeaa, kykenemätöntä ja vajaavaista<br />
lentäjää enää tarvitaan? Entäs,<br />
jos robotti menee lakkoon? Osaakos<br />
se vanha lentäjäraukka oikeastaan<br />
enää edes lentää, kun koneet ovat<br />
hoitaneet kaiken? Tulevaisuudessa<br />
robotit valtaavat lentokoneet useammalla<br />
tavalla. Voi olla, että jatkossa<br />
lentäjää ei todellakaan enää tarvita.<br />
UAV -ilma-alukset (Unmanned Air<br />
Vehicle) eli miehittämättömät lentokoneet<br />
lentävät itsekseen. Todennäköisesti<br />
rahtiliikenne tulee olemaan<br />
UAV-kaluston ensimmäinen arkinen<br />
työkenttä.<br />
Toisaalta robotiikka tullee lentokoneisiin<br />
myös nanoteknologian sovelluksina.<br />
Lentokoneen siivet esimerkiksi<br />
voidaan ”päällystää tietokoneilla”<br />
eli hiilinanoputkista valmistetulla<br />
kalvolla, jossa robottiarmeija seuraa<br />
koko ajan siipeen kohdistuvia voimia<br />
tai sitä, että virtaus pysyy parhaana<br />
mahdollisena. Nanokalvoilla voidaan<br />
myös päällystää koko ohjaamo sisäpuolelta,<br />
jolloin lentäjä istuukin jo itse<br />
asiassa tietokoneen sisällä. Toisaalta<br />
nanoteknologialla kyetään siirtämään<br />
tietokoneet ja robotit osaksi ihmistä.<br />
Kuva 1:The Eagle Eye: The Vertical Unmanned Aerial Vehicle (VUAV)
KUVA 2: Öljynjalostamo Irakissa.<br />
Multimittaristot ja Head Up Display:t<br />
voidaan istuttaa silmän verkkokalvolle<br />
tai silmän sisään voidaan viedä nanobotteja.<br />
Näin lentäjän silmä kykenee<br />
näkemään yöllä täydellisessä pimeydessä,<br />
mittaamaan etäisyyksiä tai<br />
aistimaan ilmansuunnat. Ihmisen ja<br />
koneen rajapinta hämärtyy.<br />
Öljyn aikakausi loppuu<br />
Teknologian huiman kehityksen<br />
rinnalla tulevaisuuteemme vaikuttaa<br />
kaksi muutossuuntaa, joiden seurauksena<br />
ilmailukin joutuu etsimään<br />
uusia energiamuotoja. Nämä muutosvoimat<br />
ovat öljyn loppuminen ja ilmastonmuutos.<br />
Öljyn aikakausi alkaa olla<br />
ohi, ja arviot maailman tuotantohuipun<br />
ajoittumisesta osuvat nykyisiin vuosiin<br />
tai lähitulevaisuuteen. Öljyn kysyntä<br />
säilyy kuitenkin vähintään nykyisenä.<br />
Seurauksena on hinnan nousu ja<br />
tarjonnan niukkeneminen. Nykyinen<br />
lama on tässä ketjussa pieni väliaikainen<br />
häiriö. Sama niukkeneminen<br />
koskee luonnonvaroja yleisimminkin.<br />
Raaka-aineet käyvät vähiin ja niiden<br />
hinta on taipuvainen nousemaan. Hintojen<br />
nousu ja pelko ilmastonmuutoksen<br />
täysistä vaikutuksista vauhdittavat<br />
uusien energialähteiden kehitystyötä.<br />
Biopolttoaineet, aurinkoenergia, vety-<br />
ja tuulienergia sekä ydinvoima kehittyvät<br />
pakon edessä.<br />
Viime vuosisadalla eri paikkojen<br />
saavuttaminen muodostui entistä helpommaksi<br />
liikenneteknologian kehittymisen<br />
ja runsaiden öljyvarojen myötä.<br />
Etäisyyden lyhenivät ja ihmisille tuli<br />
mahdolliseksi liikkua maapallonlaajuisesti.<br />
Ilmastonmuutoksen tuloksena<br />
kiristyvän sääntelyn ja energian kallistumisen<br />
vuoksi mahdollisuus matkustamiseen<br />
saattaa taas kaventua.<br />
Työssäkäynnin, asumisen ja vapaaajan<br />
maantieteellinen piiri supistuu,<br />
koska monet aikaisemmin saavutet-<br />
tavissa olleet kohteet ovat taloudellisesti<br />
liian kaukana. Sata vuotta sitten<br />
monen suomalaisen elinpiiri rajoittui<br />
ympyrään, jonka halkaisija oli 10 - 20<br />
kilometriä. Ihminen saattoi elää koko<br />
elämänsä omassa pitäjässä käymättä<br />
koskaan kauempana. Voi olla, että<br />
tulevaisuudessa palataan takaisin tällaiseen<br />
paikallisuuteen.<br />
Ilmastonmuutos tulee, olemmeko<br />
valmiita?<br />
Eräs selvimpiä trendejä viimeisten<br />
vuosikymmenten aikana on ollut ekologisen<br />
ajattelun nousu ja huoli muuttuvasta<br />
ympäristöstä. Se on näkynyt<br />
kansalaisaktivismina ja poliittisina<br />
liikkeinä, sittemmin uuden tyyppisenä<br />
yritystoimintana. Viime vuosina on<br />
herätty myös ilmastonmuutokseen.<br />
Vaatimukset entistä määrätietoisempien<br />
poliittisten ja yhteiskunnallisten<br />
päätösten tekemiselle voimistuvat.<br />
Tämä ympäristön ja ekologisuuden<br />
merkityksen kasvu näyttää jatkuvan<br />
tulevaisuudessa seuraavien muutostrendien<br />
muodossa: uusiutumattomien<br />
raaka-aineiden hinnan nousu, panostukset<br />
uusiutuviin energiamuotoihin,<br />
sääntelyn lisääntyminen, puhtaan<br />
ympäristön muodostuminen maksulliseksi<br />
ylellisyyshyödykkeeksi, veden<br />
hinnan nousu vesipulan vuoksi, tuotteiden<br />
ekologisuuden merkityksen<br />
kasvu, tuotteen elinkaariajattelun voimistuminen<br />
sekä kierrätyksen kehittyminen<br />
entisestään.<br />
Kuva 3: Maapallon läntinen pallonpuolisko.<br />
Ilmastonmuutoksen haitat alkavat<br />
kasvaa merkittävästi, jos ilmasto lämpenee<br />
enemmän kuin kaksi astetta<br />
esiteollisen aikakauden lämpötilasta.<br />
Nykykehityksellä ylitetään parin vuosikymmenen<br />
kuluessa se raja, jonka<br />
jälkeen ei enää ole paluuta. Toisin<br />
sanoen ilmaston kahden asteen läm-<br />
penemistä ei voida enää estää. Jos<br />
taasen kasvihuonekaasupäästöt pystytään<br />
puolittamaan vuoteen 2050<br />
mennessä, tuo kynnys jolta ei ole<br />
paluuta, ei todennäköisesti ylity.<br />
Ilmastonmuutosta pyritään hillitsemään<br />
kansainvälisin sopimuksin,<br />
joihin Suomikin on sitoutunut. Liikenteen<br />
osalta hiilidioksidipäästöjä pitäisi<br />
vähentää 16 % nykyisestä 13 miljoonasta<br />
tonnista noin 11 miljoonaan tonniin<br />
vuoteen 2<strong>02</strong>0 mennessä. Nykymenolla<br />
päästöt päinvastoin kasvavat.<br />
Yksi väline taistelussa ilmastonmuutosta<br />
vastaan on päästökauppajärjestelmä.<br />
Siinä päästöjen synnyttäjille<br />
myönnetään päästöoikeuksia. Ja jos<br />
haluaa ylittää kiintiönsä, on lisäoikeuksista<br />
maksettava. Euroopan unioni on<br />
päättänyt, että kasvihuonekaasujen<br />
päästökauppa ulotetaan koskemaan<br />
myös lentoliikennettä. Päästöoikeudet<br />
jaetaan vuonna 2010 ja kaupankäynti<br />
alkaa 2012.<br />
Lentoliikenteen päästöt ovat määrällisesti<br />
pienet ja supistustalkoot pitäisikin<br />
aloittaa sieltä missä saadaan<br />
suurimmat vähennykset aikaiseksi.<br />
Lentoliikenteen osuus maailman kasvuhuonekaasupäästöistä<br />
on vain 4-5<br />
% ja Suomessakin maamme vastaavista<br />
päästöistä alle 6 %. Totuus kuitenkin<br />
on, että ilmailu tulee kohtaamaan<br />
päästötalkoot tulevaisuudessa<br />
tavalla tai toisella.<br />
Biopolttoaineet helpoin ratkaisu<br />
Tulevaisuudessa ilmailussa joudutaan<br />
etsimään uusia polttoaineita tai<br />
muita energialähteitä. Tähän liittyy<br />
luonnollisesti uudenlaisen voimanlähdeteknologian<br />
kehittäminen. Yksinkertaisin<br />
ja oikeastaan jo olemassa<br />
oleva vaihtoehto on käyttää fossiilisten<br />
polttoaineiden sijasta kasveista<br />
saatavaa energiaa. Suomessakin<br />
hallitus haluaa edistää liikenteelle<br />
asetettujen energiansäästö- ja ilmastotavoitteiden<br />
toteutumista suosimalla<br />
biopohjaisia polttoaineita.<br />
Biopolttoaineina on kokeiltu monenlaisia<br />
vaihtoehtoja. Nämä ensimmäisen<br />
sukupolven biopolttoaineet (esim.<br />
etanoli) eivät kuitenkaan välttämättä<br />
sovellu kerosiinin korvaajiksi. Lisäksi<br />
elintarvikkeiksi kelpaavien kasvien<br />
käyttö polttoaineina on osoittautunut<br />
poliittisesti ongelmalliseksi. Syötäväksi<br />
kelpaamaton myrkyllinen jatropa<br />
–öljykasvi on lupaava vaihto-<br />
P-H ILMAILU 15
03-878 610<br />
www.sysma.fi<br />
SYSMÄ - PÄIJÄNTEEN HELMI 03- 84310<br />
Sähköasennukset<br />
Asikkalassa ja Lahdessa<br />
MISMO OY<br />
asennus, suunnittelu ja atk –verkot<br />
määräaikaistarkastukset<br />
Mestarintie 2, 17200 Vääksy<br />
Puh. 0400 619 041 Jarmo Savolainen<br />
jarmo.savolainen@mismo.fi<br />
AUTOILIJA TEUVO TUOMINEN<br />
Parinpellontie 95<br />
16710 Hollola kk<br />
Puh. 0400 213523<br />
PENVIN<br />
Teollisuuden kunnossapito, kone- ja<br />
laiteasennukset, teräsrakenteet, konepajatyöt<br />
PL 25 (Tehtaankatu 1), 17200 VÄÄKSY<br />
p. 0400 571 339, F. (03) 7346 765
ehto. Merilevää, jonka tuotanto ei vie<br />
tilaa elintarviketuotannolta, pidetään<br />
yhtenä potentiaalisimmista lentoliikenteen<br />
biopolttoainelähteistä tulevaisuudessa.<br />
Levän öljyntuotanto hehtaaria<br />
kohden on 15 kertaa suurempi kuin<br />
esimerkiksi rypsillä, palmulla, soijalla<br />
tai jatropalla.<br />
Sopivien biopolttoaineiden kehittäminen<br />
ei ole helppoa. Aineen pitäisi<br />
esimerkiksi soveltua laskettavaksi<br />
tankkiin suoraan sellaisenaan (dropin<br />
periaate) ja sen pitäisi esimerkiksi<br />
kestää suurten lentokorkeuksien<br />
alhaiset lämpötilat. Kaikesta huolimatta<br />
Virgin Atlanticin Boeing 747 oli<br />
helmikuussa <strong>2008</strong> ensimmäinen matkustajalentokone,<br />
joka käytti biopolttoainetta<br />
suhteessa 20/80. Samoihin<br />
aikoihin Rolls-Royce Trent 900 moottorinen<br />
Airbus A380 lensi koepolttoaineella<br />
(Gas-To-Liquid GTL ja JetA1)<br />
suhteessa 40/60. GTL-polttoaine<br />
vastaa ominaisuuksiltaan seuraavan<br />
sukupolven hiilivapaita biopolttoaineitta<br />
(Biomass-To-Liquid BTL).<br />
Vaikka teknologiat ovat lupaavia,<br />
kuluu aikaa ennen kuin ne ovat arkikäytössä.<br />
Toisen sukupolven biopolttoaineiden,<br />
kuten esimerkiksi levä<br />
polttoaineen, arvellaan olevan massatuotannossa<br />
aikaisintaan 2015-2<strong>02</strong>0.<br />
Ja biopolttoaineiden arvioidaan kattavan<br />
25-30 % koko kulutuksesta vasta<br />
2<strong>02</strong>5-2030.<br />
Sähkömoottorilla, vettä pakoputkesta<br />
Sähkö on tulevaisuudessa tulossa<br />
tavalla tai toisella lentokoneen voimanlähteeksi.<br />
Viime vuoden lopulla<br />
ranskalainen APAME teki kaikkien<br />
aikojen ensimmäisen ”akkulennon”<br />
yksipaikkaisella Electra -kevytlentoko-<br />
KUVA 4: Diamond Dimona.<br />
neella. Lennon pituus oli 48 minuuttia<br />
ja 50 kilometriä. Sähkön varastointi ja<br />
kuljettaminen akuissa taivaalle saattaa<br />
olla kuitenkin hieman alkukantainen<br />
ajatus. Voisiko sähkön tehdä taivaalla<br />
reaaliaikaisesti?<br />
Vetypolttokenno on lupaava teknologia,<br />
jossa ensin aurinkokennojen<br />
avulla vesi puretaan vedyksi ja<br />
hapeksi. Tämän jälkeen vety pakataan<br />
lentokoneen tankkiin. Sitten polttokenno<br />
tuottaa vedyn avulla sähköä.<br />
Sähkö taas syötetään moottorille tai<br />
apulaitteille. Polttokenno muuttaa<br />
vedyn sähköksi ja lämmöksi ilman<br />
päästöjä. Pakoputkesta tulee ainoastaan<br />
vettä. Varsinaisena moottorina<br />
toimii sähkömoottori. Hybridijärjestelmässä<br />
moottori käyttää nousuvaiheessa<br />
voimanlähteenä sekä akkuun<br />
varastoitua että suoraan polttokennolta<br />
tulevaa sähköä. Matkalentokorkeuksilla<br />
voidaan siirtyä kokonaan<br />
polttokennon varaan.<br />
Polttokenno sopinee hyvin pienkoneiden<br />
energialähteeksi, mutta voi<br />
olla, ettei siitä koskaan tule suurten<br />
matkustajalentokoneiden päävoimanlähdettä.<br />
Airbus sen sijaan tutkii<br />
polttokennoteknologiaa A320-koekoneessa,<br />
jossa tarkoitus on käyttää<br />
koneen hydrauliikka- ja sähköjärjestelmiä<br />
sekä esimerkiksi siivekkeitä<br />
polttokennon avulla.<br />
Boeing ilmoitti huhtikuussa <strong>2008</strong><br />
tehneensä kaikkien aikojen ensimmäisen<br />
miehitetyn lennon vetypolttokennolla<br />
varustetulla lentokoneella.<br />
Kyseessä oli 2003 alkaneen projektin<br />
tuotos. Asialla oli Boeingin Euroopan<br />
tuotekehitys- ja tutkimusyksikkö Madridissa.<br />
Projektissa käytettiin alustana<br />
itävaltalaisen Diamondin kaksipaikkaista<br />
Dimona –moottoripurjekonetta.<br />
Suomi on polttokennoteknologian<br />
eturintamassa. Teknologian kehittämiskeskus<br />
TEKES ja alan yrityk-<br />
set panostavat tulevien seitsemän<br />
vuoden kuluessa kehitystyöhön 144<br />
miljoonaa euroa. Myös VTT kehittää<br />
alan tekniikkaa. Liiketoiminnan<br />
asteelle ja massatuotantoon polttokennojen<br />
osalta päästänee kuitenkin<br />
vasta hyvän matkaa 2010-luvun puolella.<br />
Aurinkoenergiaa ja vetyä<br />
Aurinkoenergian tehokkaaseen hyödyntämiseen<br />
lentämisessä päästäneen<br />
ehkä 10 vuoden kuluttua. Käytännössä<br />
aurinkoenergian käyttöä<br />
kuvattiin jo polttokennon yhteydessä:<br />
vesi hajotetaan aurinkoenergialla<br />
ensin vedyksi ja hapeksi. Sitten vety<br />
käytetään puhtaana energiana. Teknologia<br />
sinänsä on jo olemassa, mutta<br />
ongelmat ovat taloudellisia. Läpimurto<br />
tapahtunee sitten, kun valosähköisen<br />
energian hinta saadaan painettua alle<br />
10 senttiä per kilowattitunti<br />
Sveitsissä lähellä Zürichiä rakennetaan<br />
ensimmäistä aurinkoenergiasta<br />
voimansa saavaa Solar Impulse<br />
HB-SIA –lentokonetta. Koelennot on<br />
suunniteltu aloitettavaksi alkuvuodesta<br />
2009. Päästöttömällä, kärkiväliltään<br />
61 metrisellä aurinkokennokoneella<br />
on tarkoitus myöhemmin lentää<br />
maapallon ympäri. Projektin takana<br />
ovat kuuluisa ilmapalloilija Bertrand<br />
Piccard ja projektin lentäjänä toimiva<br />
André Borschberg.<br />
Kuva 5: HALE -lentokone vety-propulsio<br />
-moottoreilla<br />
.....jatkuu sivulla 26<br />
P-H ILMAILU 17
PÄIJÄT-HÄMEEN<br />
ILMAILU<br />
JULKAISIJA<br />
<strong>Päijät</strong>-<strong>Hämeen</strong> <strong>Ilmailu</strong>n Tuki ry<br />
TOIMITUSKUNTA<br />
Taisto Saarinen<br />
Jukka Vepsäläinen<br />
Olli Rantasalo<br />
Eero Viitala<br />
Risto Pykälä<br />
Jaakko Kyynäräinen<br />
YHTEISTYÖKUMPPANUUDET<br />
Jaakko Kyynäräinen<br />
044 0123 066<br />
ULKOASU<br />
Risto Pykälä<br />
TOIMITUS<br />
PL 169 15101 LAHTI<br />
Puh. 040 594 3000<br />
PAINOPAIKKA<br />
N-PAINO OY<br />
Svinhufvudinkatu 21,<br />
15110 Lahti<br />
Puh. (03) 882 100,<br />
fax (03) 882 1010<br />
www.n-paino.fi<br />
a:Jarmo Raikamaa/Risto Pykälä<br />
MAARAKENNE VIIKILÄ KY<br />
Mestarintie 2<br />
17200 Vääksy<br />
TAUNO TUOMINEN<br />
Pajulantie 457, 17500 Padasjoki<br />
- polttopuun teko ja myynti<br />
- sahatavaran myynti<br />
- pihapuiden kaato<br />
- lokakaivojen tyhjennys<br />
- traktori- ja moottorisahatöitä<br />
- konekorjaamo<br />
- talkkarin työt<br />
puh. 03-557 4047, 0400-798 143,<br />
050-526 4475, 040-836 5157<br />
PÄIJÄT-HÄMEEN<br />
URAKOINTIPALVELU OY<br />
Ruskokuja 6, 17200 Vääksy<br />
puh. 0400-352 942<br />
EIJAN TAXI T:mi<br />
Siltatie 20<br />
17240 Kalkkinen<br />
Puh. 050 - 523 7045<br />
Nurmijärven<br />
Antennityöt T:mi<br />
Asikkala - Lahti alueelle<br />
Puh. 050-512 5251<br />
DIGIBOXIT<br />
· yhteisantennijärjestelmät<br />
· pientalot<br />
Telehallintokeskuksen valtuuttama<br />
Seppälätie 2 A 6<br />
01900 Nurmijärvi
Artikkelin kirjoittaja on Vääksyn<br />
Yhteiskoulun fysiikan ja matematiikan<br />
lehtori, ilmailulinjan vastuuopettaja,<br />
sekä ilmailuryhmän ryhmänohjaaja.<br />
Tänä syksynä Vääksyn Yhteiskoulun<br />
ilmailulinjalla aloitti jo<br />
kolmas vuosikurssi. Aiemmin<br />
kesällä pidettyjen valintamenettelyiden<br />
jälkeen 14 uutta opiskelijaa<br />
liittyi varsin kiinteään<br />
ilmailulinjalaisten yhteisöön.<br />
Tällä hetkellä koulussa opiskelee<br />
yli kolmekymmentä motivoitunutta<br />
ilmailulinjalaista.<br />
AIRekry käynnistyi vihdoin<br />
Syyslukukauden aikana myös ilmailulinjan<br />
kehitystyö on saanut ilmaa<br />
siipiensä alle. Merkittävimmät uudistukset<br />
ovat tulleet AIRekry -hankkeen<br />
käynnistymisen ja projektipäällikön<br />
valinnan myötä. Hanke toteutetaan<br />
hiukan alkuperäistä kaavailua kevyempänä<br />
nk. B –mallina, jonka Asikkalan<br />
kunta rahoittaa. Alun perin tavoitteena<br />
oli ESR – hanke eli Euroopan<br />
sosiaalirahaston osin rahoittama<br />
hiukan laajempi hanke. Kilpailu ulkopuolisesta<br />
rahoituksesta on pienentyvine<br />
EU – rahoineen kovaa, eikä<br />
siihen tällä kertaa ollut edellytyksiä.<br />
Kehitystyötä tehdään nyt alun perin<br />
omarahoitusosuudeksi kaavaillun<br />
suuruisella budjetilla. Tavoitteiden<br />
asettelut noudattavat kuitenkin melko<br />
tarkoin alkuperäistä suunnitelmaa.<br />
Tavoitteinahan ovat ilmailualan lukiokoulutuksen<br />
kehittäminen, opettajien<br />
<strong>Ilmailu</strong>linjaa kehitetään<br />
sopimuspohjalta kahden<br />
hankkeen voimin<br />
kouluttaminen sekä ilmailulukioiden ja<br />
ammatillisten kouluttajatahojen muodostaman<br />
yhteistyöverkoston rakentaminen.<br />
Kehitystyössä ilmailukoulutuksen<br />
koordinaatiosta vastaa PHIL.<br />
<strong>Ilmailu</strong>linjan pedagogisesta koordinaatiosta<br />
taas vastaavat ilmailulinjan<br />
opettajat eli Vääksyn Yhteiskoulun ja<br />
PHIL:in opettajat. Koko projektin koordinaatiosta<br />
ja projektin hallinnosta<br />
vastaa tehtävään valittu rehtorin alaisuudessa<br />
toimiva projektipäällikkö.<br />
Näin toteutettu rakenne yhdistää eri<br />
osa-alueiden ammattitaidon ja takaa<br />
ilmailulinjan oppilaille mahdollisimman<br />
pitkälle kehitetyt opintokokonaisuudet.<br />
Yhteistyön vahvistaminen<br />
sopimuksella<br />
Kehitystyön jatkuvuuden yhtenä<br />
takuumenettelynä vahvistettiin yhteistyö<br />
Asikkalan sivistystoimen ja <strong>Päijät</strong>-<strong>Hämeen</strong><br />
<strong>Ilmailu</strong>yhdistys PHIL:in<br />
kanssa sopimuksella. Opiskelijoiden<br />
näkökulmasta sopimus loi turvallisuuden<br />
tunnetta, sillä PHIL on jo kolmatta<br />
vuotta huolehtimassa <strong>Ilmailu</strong> – oppiaineen<br />
kurssien toteuttamisesta.<br />
Kokonaisuudessaan sopimus oli<br />
odotettu ja luonnollinen jatke hyvin<br />
toimineelle yhteistyölle, sillä alun perin<br />
idea ilmailulinjasta tuli nimenomaan<br />
yhdistykseltä. Sopimuksessa saatiin<br />
siis täsmennettyä ja virallistettua jo<br />
olemassa oleva käytäntö.<br />
Kiteytettynä PHIL vastaa ilmailulinjan<br />
<strong>Ilmailu</strong>-oppiaineen kurssien opetuksen<br />
järjestämisestä, tavoitteiden<br />
saavuttamisesta sekä arvioinnista.<br />
Teksti: Ilmari Niskanen<br />
PHIL:in oma projekti täydentämään<br />
PHIL ry suunnitteli jo keväällä myös<br />
oman projektin, joka kohdentuu tukemaan<br />
ja täydentämään nimenomaan<br />
niitä toiminnan sektoreita, jotka<br />
AIRekry:n kevyempi rahoitusmalli<br />
joutuu jättämään pienemmälle huomiolle.<br />
Näitä alueita ovat mm. simulaattorikalustoon<br />
liittyvät investoinnit<br />
sekä <strong>Ilmailu</strong> – oppiaineen opettajien<br />
koulutus.<br />
PHIL sai projektilleen Suomen <strong>Ilmailu</strong>liiton<br />
tukisäätiön merkittävän rahoituksen.<br />
Allekirjoittanutkin oli mukana<br />
tukisäätiön hallituksen kuultavana ja<br />
haastateltavana ennen rahoituspäätöksen<br />
lukkoon lyömistä.<br />
Hallituksen jäsenet halusivat näin<br />
kuulla myös Vääksyn Yhteiskoulun<br />
näkökulmaa ilmailulinjan kokonaisuutta<br />
ajatellen. Tapaamisen yhteydessä<br />
hallituksen jäsenet selvittivät<br />
perusteellista otettaan sillä, että<br />
Suomen <strong>Ilmailu</strong>liiton Tukisäätiö on<br />
viime vuosina kohdentanut hieman<br />
enemmän harvempiin, mutta perusteltuihin<br />
ja laadukkaisiin hankkeisiin.<br />
Näiden kahden hankkeen yhteensovittaminen<br />
on jo tehty ja ollaan tosissaan<br />
liikkeellä kohti AIRekryn visiota:<br />
”Vuonna 2010 Vääksyn Yhteiskoulu<br />
on valtakunnallisesti tunnettu ja vetovoimainen<br />
ilmailualan erikoislukio,<br />
joka tuottaa laadukasta ja motivoitunutta<br />
oppilasainesta ilmailualan oppilaitoksille,<br />
kouluttajaorganisaatioille ja<br />
harrasteilmailun yhteisöille, turvaten<br />
myös ilmailualan rekrytoinnin jatkuvuuden”.<br />
P-H ILMAILU 19
AUTO- JA KONEKORJAAMO<br />
MÄKINEN & KAUREN<br />
03 551 3275<br />
PUUTAVARALIIKE<br />
PELTOLA KY<br />
03-551 2176<br />
HÄMEEN<br />
MOREENIJALOSTE OY<br />
0400-833 707<br />
YRITYSPALVELU<br />
PIRJO NYLUND<br />
MAARAKENNUS-<br />
URAKOITSIJA<br />
LEO NYLUND<br />
METSÄKONEURAKOINTI<br />
HÄNNIKÄINEN TERO<br />
PALSANTIE 761<br />
17740 KASINIEMI<br />
0400 353 818<br />
Tienlanaukset ja lumenauraukset<br />
JORMA AULIN<br />
Tauluntie 5, 17500 PADASJOKI<br />
0400 354 608<br />
PADASJOEN APTEEKKI<br />
Keskustie 25 17500 Padasjoki<br />
03 551 2342<br />
TOIMINIMI NUPO-PUU<br />
NUUTINKULMANTIE<br />
17630 VESIJAKO<br />
0500 329 739<br />
SAHAUSTA LIIKKUVALLA KALUSTOLLA,<br />
PIENIMUOTOISIA RAKENNUSTÖITÄ, PUUNKAATOA<br />
TONTEILTA YM.<br />
ERIKOISHAMMASTEKNIKKO<br />
PAULA MERTSALMI<br />
KESKUSTIE 6<br />
17500 PADASJOKI<br />
03 551 2177, 040 541 5723<br />
METSÄKULJETUS<br />
AARTO KY<br />
PADANKOSKENTIE 777<br />
17610 AUTTOINEN<br />
03 556 0056, 0400 858 933<br />
KULJETUS<br />
JARMO JUHOLA KY<br />
JUHOLANTIE 26<br />
17470 MAAKESKI, Puh. 0400 354 054<br />
KUORMA-AUTOILIJA<br />
SUULLINEN OSMO<br />
ROMONTIE 606<br />
17500 PADASJOKI, Puh. 03 557 1001<br />
POLTTOPUUTA<br />
Kai Suntela<br />
Valkamatie 8, 17500 Padasjoki<br />
040-754 2462<br />
WWW.TYOHEVOSPALVELU.NET
Spit ja Hurricane ylilento<br />
<strong>Ilmailu</strong>n lentävää historiaa<br />
Perinteisessä englantilaisessa<br />
double decker –bussissa<br />
oli selkeä odotuksen tunnelma<br />
sen matkatessa 6.9.<strong>2008</strong> puolilta<br />
päivin Cambridgen junaasemalta<br />
kohti Duxfordin lentokenttää.<br />
Meitä bussissa olijoita<br />
yhdisti terve tai sitäkin vaativampi<br />
kiinnostus ilmailuun ja<br />
tässä tapauksessa varsinkin<br />
sen historiaan.<br />
Olimme miehittäneet bussin kakkoskerroksen<br />
takapenkin. Takapenkki<br />
sen takia, miksi se aina valitaan ja<br />
toisen kerroksen kriteerinä navigointiin<br />
liittyvä tähystäminen.<br />
Yhteen hitsautuneen miehistön<br />
tapaan skannasimme kärsimättömästi<br />
sivusektoreita mahdollisia lentokonehavaintoja<br />
odotellen. Korvat<br />
olivat myös herkistyneinä tekemään<br />
Duxfordissa<br />
The Duxford Ninetieth Anniversary<br />
liikenteen melun läpi havaintoja<br />
Merlin –moottorin kumeasta äänestä<br />
– Daimler Benzin ääntähän ei tultaisi<br />
kuulemaan. Lähellä kenttää äänihavainto<br />
saatiin kuitenkin Gipsy Queen<br />
moottorista. Pian näkyikin persoonallisen<br />
näköinen Dragon Rapide kaartamassa<br />
finaaliin. Bussissa oli heti<br />
havaittavissa painopisteen muutos<br />
mutta onneksi sallituissa rajoissa ja<br />
pääosin vaarattomammassa sivusuunnassa.<br />
Olimme perillä Duxfordissa,<br />
noin 70 km suuntaan <strong>02</strong>0 Lontoosta.<br />
Duxfordin perinteet lähtevät<br />
siis ensimmäisen maailmansodan<br />
viimeisestä vuodesta. Kenttä oli myös<br />
keskeisissä tehtävissä toisessa maailmansodassa<br />
Duxfordin 90 –vuotis -juhlanäytöksessä<br />
olimme jengissä, jossa suomalaisia<br />
edusti kymmenisen Finnairin<br />
aktiivia ja jo eläkkeellä olevaa pilottia<br />
ja ennen kaikkea ilmailun historiasta<br />
kiinnostunutta..<br />
Rohkeita valintoja<br />
Vaikka maailman suurimmaksi ulkoilmamuseoksikin<br />
nimetty maa lähes ui<br />
syksyn kovimman myrskyn kurimuksessa,<br />
oli sää normaali kylmän rintaman<br />
jälkeinen, aurinkoinen ja pilvirajatkin<br />
nousivat kohisten. Tuuli tosin<br />
puhalteli pinnassakin pitkälle toistakymmentä<br />
solmua. Porukan meteorologi<br />
valoi kuitenkin uskoa visualisoiden<br />
kentällä rintaman liikettä ja<br />
kertoen tuulen osaltaan vähentävän<br />
odotettua iltapäivän kuuroriskiä.<br />
Pelissä oli aika paljon, koska huipputapahtumaksi<br />
kaavailtu Avro Vulcan<br />
–pommikoneen ainutkertainen historiallinen<br />
esitys voi epävarmoissa<br />
olosuhteissa olla… ehkä vain tänään<br />
tai… vain huomenna. Osa porukasta<br />
oli tehnyt ennusteiden mukaan johtopäätöksiä<br />
ensimmäisen päivän<br />
P-H ILMAILU 21<br />
kuvat ja teksti: Risto<br />
Pykälä<br />
Avro Vulcan majesteetillisessa ylilennossa
Muutama Duxfordin lukemattomista warbird- koneista ja WW2 pilotteineen. Taustalla taitolento-Yakit.<br />
säästä ja tehneet rohkean valinnan<br />
jäämällä Lontooseen holding –positioniin<br />
ja pistämällä kortit sunnuntain<br />
parempaan ennusteeseen. Historia<br />
tulisi osoittamaan vääjäämättömästi<br />
valinnan traagisuuden.<br />
Koneita silmänkantamattomiin<br />
Sisääntulo 16 punnan lipunostoineen<br />
sujui mutkattomasti, lähes jonottamatta.<br />
Lentokentät ovatkin sikäli<br />
miellyttäviä kansanjuhlien paikkoja,<br />
että tuhannet ja taas tuhannet vain<br />
häviävät jonnekin, eikä varsinaista<br />
ahdistavaa ihmisruuhkaa ole oikein<br />
missään.<br />
Vaikka Dragon Rapiden kuullessamme<br />
tuli lähes paniikinomainen<br />
tunne päästä heti ulos jotta ehtisi<br />
nähdä edes vähän…., kohtasi kentällä<br />
ristiriitainen näky. Kiitotien varressa lippusiiman<br />
rajaamalla alueella oli lähes<br />
silmänkantamattomiin parkissa toisen<br />
maailmansodan hävittäjiä, pommikoneita<br />
ja kuljetuskoneita, joita tähän<br />
mennessä oli nähnyt lähinnä valokuvissa<br />
ja Ilmojen Korkejännityssarja<br />
–lehdissä. Toivuttuamme paljouden<br />
järkytyksestä siirryimme muodollisella<br />
maksulla lippusiiman paremmalle<br />
puolelle tutustumaan koneisiin.<br />
Alustavan tarkastelun jälkeen suunnistimme<br />
erään kokeneen Duxford<br />
–kävijän, MD- 80 kipparin ehdotuksesta<br />
kahteen museokohteeseen.<br />
Imperial War Museumin AirSpace<br />
halli on toinen kentän valtavista ilmailumuseohalleista<br />
käsittäen ilmailun<br />
historiaa 1900 –luvun alusta lähes<br />
2000 –luvulle. Paino museossa on<br />
englantilaisessa ja brittiläisen kansainyhteisön<br />
ilmailuhistoriassa. Toisena<br />
tutustumiskohteena olisi tämän<br />
jälkeen The American Air Museum,<br />
joka yhdysvaltalaisine koneineen<br />
kunnioittaa niitä 30 000 amerikkalaista<br />
lentäjää, jotka menettivät henkensä<br />
Eurooppalaista sivistystä puolustaessaan<br />
toisen maailmansodan<br />
aikana.<br />
Suuren Sirkuksen yksityiskohtia<br />
Jos kentälle saapuessamme jouduimme<br />
hetkeksi tietynlaisen ilmailuähkyn<br />
halvaannuttaviin kouriin,<br />
toistui reaktio museoissa. Pienen<br />
maan ilmailija ei todellakaan ole<br />
tottunut tällaiseen. Tuntui siltä, että<br />
täällä on varmasti enemmän kuin<br />
kaikki mahdollinen. Siunasimme<br />
digitekniikan kehittäneitä insinöörejä<br />
rajattomasta filmistä. Tosin saisivat<br />
kuitenkin panostaa vielä akkutekniikkaan.<br />
Valo-olosuhteet eivät oikein tukeneet<br />
halleissa kuvaamista vastavalon tullessa<br />
useasta suunnasta vaikeuttaen<br />
haluttujen kuvakulmien ikuistamista.<br />
Konkreettista ilmailun historiaa tunnusteltaessa<br />
huomasi myös, kuinka<br />
pitkänlinjan ilmailijoilla on lähes identtiset<br />
ja erittäin laajat tiedot, oli sitten<br />
kysymys melkein mistä museoiden<br />
konetyypistä.<br />
Tuli myös samalla mieleen, onko<br />
tuoreilla ilmailusukupolvilla vielä sama<br />
lähes rajaton kiinnostus harrasteeseensa<br />
sen kummemmin vaivaamatta<br />
Vietnam veteraanit F-4 Phantom ja B-52<br />
Stratofortress The American Aviation Museumissa
Concorde, jonka viimeisestä laskusta<br />
Bristolin lentokentälle on jo viisi vuotta<br />
päätä sen merkityksellä sinänsä.<br />
Jos sattui siteeraamaan vaikkapa<br />
Pierre Clostermannin ilmailuklassikon<br />
Suuren Sirkuksen yksityiskohtaa,<br />
saattoi joku joukosta jatkaa lauseen<br />
loppuun….Jospa sillä sittenkin on<br />
joku merkitys.<br />
Graalin malja<br />
Siirtyessämme AirSpace –hallista<br />
The American Air Museum:iin nautimme<br />
ansaitut hampurilaiset kuka<br />
oluella kuka cappuccinolla. Hampurilaiset<br />
saattoi syödä nojaten F –15 tai<br />
Sabre –koneeseen. <strong>Ilmailu</strong>n läsnä-<br />
North American P-51D Mustang, jonka pilotti esityksessään näytti, miten<br />
mäntämoottorikoneella mennään kovaa ja miten jatkuvuutta riittää<br />
oloa ei voinut välttää, eikä ollut tarvettakaan.<br />
Museoiden väliin jäävät väylät<br />
olivat täynnä vaihtelevan tasoisten<br />
ilmailuartikkeleiden myyntipisteitä.<br />
Parhaimmillaan saattoi törmätä tasokkaisiin<br />
kuvataidekopioihin, jotka oli<br />
vahvistettu aidoilla WWII sotapilottien<br />
eliitin nimikirjoituksilla.<br />
Teoksen JG – 52 nimikirjoituksista<br />
saattoi tunnistaa herroja kuten Adolf<br />
Galland, Erich ”Bubi” Hartmann,<br />
Gunther Rall, Walter Krupinski, Dieter<br />
Hrabak, Johannes Steinhoff ja Fritz<br />
Obleser. Tätä Robert Taylorin maalausta<br />
kutsutaankin ilmailun sotahistorian<br />
Graalin maljaksi.<br />
Tutkiessamme The American Air<br />
Museum:in yhdysvaltalaisen sotilasilmailun<br />
tarinaa 30 –luvulta 1970<br />
–luvun loppuun alkoi ulkoa kuulua<br />
se kauan odotettu Merlin –moottorin<br />
murina. Kello olikin jo 14 ja näytös<br />
osuus oli alkamassa aikataulun<br />
mukaisesti. Hawker Hurricane aloitti<br />
ja pian oli taivaalla myös Supermarine<br />
Spitfire. Välillä taivaalle nousi linjakas<br />
P-51 Mustang. Mustangin esitykset<br />
olivat ehkä mäntämoottorikoneista<br />
reippaimmat niin nopeuksien kuin G-<br />
voimienkin suhteen.<br />
Messerschmittinä tai suomalaisittain<br />
Mersuna paremmin tunnettu Bf<br />
Tyytyväisen Duxford kävijän takana North American Aviation F-86 Sabre, joka esitti huiman soolon sateessa<br />
P-H ILMAILU 23
109 simuloi taisteluasetelmia ainoana<br />
akselivaltoja edustavana hävittäjänä.<br />
Mersussa häiritsi aika paljon sen alkuperäisestä<br />
poikkeava Merlin moottorin<br />
muokkaama etuosa. Alkuperäistä<br />
Daimler Benzin moottorilla varustetut<br />
ovat kärsineet huonosta tuurista<br />
ja ovat kortilla ainakin Euroopassa.<br />
Huhua on kyllä liikkunut alkuperäisellä<br />
moottorilla varustetun koneen lennosta<br />
lokakuun lopulla tänä vuonna.<br />
Roomalaisen tulen jumala<br />
Kenttäkuulutus kertoi ”taistelun”<br />
seestyessä päivän huippuhetken<br />
lähestyvän. Tämä hetki oli siis Avro<br />
Vulcanin harvinaistakin harvinaisempi<br />
lentoesitys. Esitys tulisi olemaan ehkä<br />
ainut, mitä koskaan enää nähdään.<br />
Koneen ylläpitoon ei enää ilmeisesti<br />
löydy riittäviä taloudellisia edellytyksiä.<br />
Roomalaisen tulen jumalan mukaan<br />
nimensä saaneen deltasiipisen brittipommittajan<br />
alkuperäinen tehtävä<br />
oli ekologian ja ihmisyyden kannalta<br />
masentava. Se oli ydinpommin saattaminen<br />
haluttuun kohteeseen nopeasti<br />
ja korkealla hävittäjien häiritsemättä.<br />
Huippunopeus 0.98 oli ensilennon<br />
eli Helsingin olympialaisten aikoina<br />
vuonna 1952 kova nopeus ja lakikorkeus<br />
19 800 metriä todella huomiota<br />
herättävä.<br />
Myöhempinä palveluvuosinaan<br />
Vulcan tuli tunnetuksi pommituslennon<br />
pituusennätyskoneena Falklan-<br />
P-H ILMAILU 24<br />
din sodan aikana. Matka Englannista<br />
Argentiinan rannikolle edellytti useita<br />
ilmatankkauksia. Vulcanien kaiken<br />
kaikkiaan viidellä operaatiolla pehmitetiin<br />
Falklandin tai argentiinalaisittain<br />
Malvinas saarten Port Stanleyn kentän<br />
kiitotietä sekä paria tutka-asemaa.<br />
Falklandin sota 1982 oli Grenadan<br />
sotaakin laajempi ja pitkään jalkapallon<br />
MM –kisoihin vaikuttanut offensiivi,<br />
jossa Englannin imperiumi yksin<br />
taisteli Argentiinaa vastaan.<br />
Kaksipaikkainen Supermarine Spitfire Tr.9, jolla voisi vielä päästä lentämään.....<br />
Jarmo Gerdt ja Joonas Pykälä ihmettelemässä massiivista yhdysvaltalaista<br />
WW2 hävittäjää Republic P-47 Thunderboltia The American Aviation Museumissa<br />
Vulcanin saapuminen pienillä tehoilla<br />
hiljaa hiipien, tummaa pyörteistä<br />
kerosiinipilveä mukanaan vetävänä<br />
aikaansai ainakin kirjoittajassa hiukan<br />
karvoja nostattavan tunnelman. Valtavassa<br />
deltasiipisen koneen olemuksessa<br />
oli jotain ilmestyskirjamaista.<br />
Ehkä tieto alkuperäisestä käyttötarkoituksestakin<br />
vaikutti. Ison koneen<br />
liikehdinnässä pienillä nopeuksilla on<br />
myös aina jotain oudon vaikuttavaa.<br />
Muutaman ylilennon ja kevyen liikehtimisen<br />
jälkeen Vulcan poistui arvokkaasti<br />
näyttämöltä.<br />
Tässä vaiheessa emme vielä tienneet,<br />
että tämä jäikin ainoaksi ja ehkä<br />
siksi viimeiseksi lennoksi. Olimme siis<br />
jo osa ilmailun historiaa, vaikkemme<br />
sitä vielä tienneetkään. Huonommilla<br />
sääennusteilla tai lähinnä puutteellisella<br />
tulkinnalla Lontoon syntiseen<br />
päivään langenneet finnairilaiset tulisivat<br />
jäämään siis vaille sitä, minkä<br />
tähden valtaosa ilmailufundamentalisteista<br />
oli saapunut Duxfordiin.<br />
Perunamuusia ja makkaraa<br />
Vulcanin jälkeen taivaalla nähtiin<br />
useita warbird –sooloja, Dakota<br />
–koneiden kimppalento, YAK –50<br />
ryhmän esitys vaativissa olosuhteissa<br />
ja ASK-21 –purjelentokoneella matalahkoja<br />
silmukoita aika rajuissa tuuliolosuhteissa.<br />
Korean sodan ajoista<br />
tuttu suihkuhävittäjä Sabre veti huiman<br />
ja matalan soolon olosuhteissa, joissa
sadekuuro ainakin esti näkyvyyden<br />
eteen. No…sivultahan<br />
näkee. Kovia poikia.<br />
Duxfordin ensimmäisen<br />
päivän lähetessä loppua<br />
suunnistimme ajoissa näytösyleisöä<br />
palveleviin busseihin<br />
ja matkasimme Cambridgeen.<br />
Siellä ystävien kanssa<br />
KIERRÄTYSPALVELUT<br />
ALUEEN PARASTA OSAAMISTA<br />
MUUTA<br />
METALLIROMU<br />
RAHAKSI<br />
Ota yhteyttä ja<br />
kysy romutarjous<br />
puh. 03 756 1277 fax. 03 756 1275<br />
Mustapuronkatu 29, 15300 Lahti<br />
Getadeal Oy www.getadeal.fi<br />
OY<br />
• Maalit<br />
• Tapetit<br />
• Keraamiset laatat<br />
• Lattianpäällysteet<br />
• Pienrauta<br />
www.rtv.fi<br />
pakollinen Pub –visiitti, jossa<br />
bonuksena herkullistakin herkullisempi<br />
liisterimäinen perunamuusi<br />
käristetyn makkaran<br />
ja sipulimössön koristamana.<br />
Tästä huumaantuneena<br />
sumuinen matka junalla Kings<br />
Crossin asemalle ja maan<br />
alla Lontoon Notting Hill:issä<br />
Lahti: Alavankatu 6, Laune P. (03) 467 2800<br />
Palvelemme: ma–pe 8–19, la 10–15<br />
sijaitsevaan hotelliin. Muusin ja makkaran huumaava<br />
vaikutus häipyi vasta käydessämme libanonilaisessa<br />
ravintolassa loiventamassa etnisesti erilaisella ravinnolla.<br />
Elämisen syvempi tarkoitus<br />
Aamulla normaalit puheet Hyde Parkissa ja sieltä aplodien<br />
saattamana kohti Heathrowta ja Suomea. Lennolla<br />
Suomeen vaivasi hiukan kuultu mahdollisuus Spitfire<br />
keikasta Duxfordissa sen kaksipaikkaisversiolla muutaman<br />
vuoden jonotusajalla. Jälkeenpäin kuulin, että yksi<br />
jengistämme oli jo niin sanotusti kulkenut tiensä päähän<br />
eli lentänyt Spit –keikan!<br />
Lienee syytä muistaa, että yksi ihan varteenotettava<br />
elämisen syvempi tarkoitus on lentää 500km tunnissa<br />
Spitfirellä aivan pinnassa, puita ja mäennyppylöitä joustavalla<br />
sauvan käsittelyllä väistellen. Elämä keskittyy<br />
vain ja ainoastaan seuraavan ja sitä seuraavan esteen<br />
huomioimiseen ja käden, jalkojen ja aivojen yhteistyön<br />
tuottamiin tarkoituksenmukaisiin, hallittuihin pieniin liikkeisiin.<br />
872<br />
www.ilmaripoyhonen.fi<br />
P-H ILMAILU 25
sivulta 17......<br />
Entäs me?<br />
Mitä kuvattu tulevaisuus merkitsisi<br />
Lahti-Vesivehmaan lentokentällä<br />
tapahtuvan ilmailun kannalta? Teknologian<br />
kehitys luonnollisesti uudistaa<br />
konekantaa monilla tavoin. Muutoksia<br />
tapahtuu lentokoulutuksessa ja huoltotoiminnassa.<br />
Lentokentän infrastuktuuriin<br />
uppoaa uutta teknologiaa<br />
ja kenties tulevaisuudessa raja IFR<br />
ja VFR lentämisen välillä hämärtyy.<br />
Ilmastonmuutoksella on myös vaikutuksensa.<br />
Suurimmat muutokset<br />
tulevat tietenkin lainsäädännön, energiapolitiikan<br />
sekä polttoainehintojen ja<br />
polttoainetyyppien muodossa. Mutta<br />
kyllä itse ilmastollakin on merkityksensä.<br />
Ilmaston muutoksessa sään<br />
ääri-ilmiöt kuten myrskyt, kuivuudet<br />
ja<br />
sadekaudet yleistyvät. Samoin tuulisuus<br />
lisääntyy. Kenties Lahti-Vesivehmaalle<br />
eräänlainen ympäristöystävällisyyden<br />
imagokin sujuvasti sopisi.<br />
Onhan kyse Järvi-Suomen portilla,<br />
pohjavesien päällä sijaitsevasta<br />
vapaan ilmatilan ken<strong>tästä</strong>, jossa erityisesti<br />
purjelento rakentaa puhtaan<br />
ilmailun imagoa.<br />
LÄHTEET<br />
KUVA 7: Solar Impulse HB-SIA.<br />
Boeing: Enhanced/Synthetic Vision System<br />
(E/SVS). http://www.boeing.com/phantom/<br />
news/2006/q2/060504b_nr.html<br />
Corliss Bryan (2007): Climb Abroad The Plane<br />
Of The Future. http://www.forbes.com<br />
Eno Transportation Foundation (2005): The<br />
Future of the Aviation Industry. A Report of a<br />
Public Policy Forum, May 2005.<br />
www.enotrans.com).<br />
Futurist Update, May <strong>2008</strong>. Solar energy may<br />
be competitive in 10 years. News and previews<br />
from the World Future Society.<br />
http://wwwwfs.org/futuristupdate.htm)<br />
Futurist Update, April <strong>2008</strong>. Manufacturing´s<br />
top challenges. News and previews from the<br />
World Future Society. April <strong>2008</strong> (Vol. 9´, No. 4)<br />
http://wwwwfs.org/futuristupdate.htm). Tarkem-<br />
P-H ILMAILU 26<br />
min osoitteessa: Interagency Working Group<br />
on Manufacturing: Research and Development<br />
(IWGRD): http://www.manufacturing.gov/interagency/<br />
GreenAir: Boeing announces first-ever flight<br />
of a manned hydrogen fuel cell-powered airplane.<br />
http://www.greenaironline.com ja http://<br />
www.boeing.com/phantom<br />
GreenAir: Airbus to fly first second-generation<br />
biofuel test flight next year after successful<br />
GTL trial.<br />
http://www.greenaironline.com.<br />
GreenAir: European Commission announces<br />
patronage of the solar-powered Solar<br />
Impulse aircraft project. http://www.greenaironline.com<br />
ja http://www.solarimpulse.com/en/<br />
hbsia/index.php?idContent=44&idIndex=19<br />
Hoffrén Jukka (<strong>2008</strong>): Ilmastonmuutos haastaa<br />
lentoliikenteen. Tieto & Trendit –lehti<br />
2/<strong>2008</strong>, Tilastokeskus<br />
<strong>Ilmailu</strong> –lehti, 9/<strong>2008</strong>.Lentoliikenne hakee<br />
ympäristösynninpäästöä.<br />
Karlgaard Rich (2007): Flying The World´s<br />
Smallest Business Jet.<br />
http://www.forbes.com<br />
Levin Alan (2005): High-tech gizmos propel<br />
aviation into the future. www.usatoday.com).<br />
Marsh Alton K. (2000): Future Flight: Your<br />
Future General Aviation Airplane. AOPA Pilot<br />
Magazine. http://www.aopa.org<br />
Tietokone –lehti: Transistorimatto hiilinano-<br />
VM<br />
• Teräsrakenteet<br />
• Asennukset<br />
• Kunnossapitopalvelu<br />
• Teräsrae- ja hiekkapuhallus<br />
• Maalaus<br />
VIERUMÄEN<br />
METALLI OY<br />
Puh. 03 718 7471<br />
GSM 040 846 4509<br />
Syrjäläntie 75, 19110 Vierumäki<br />
www.vierumaenmetalli.fi<br />
KUVA 6: Boeing polttokennoteknologiaa<br />
Diamond Dimonassa.<br />
Kuvan lähde: Boeing-<br />
Media.com<br />
The Eagle Eye<br />
putkista. Syyskuu <strong>2008</strong>.<br />
Tietokone –lehti: Uutta tekniikkaa sähköautoihin.<br />
Huhtikuu <strong>2008</strong>.<br />
Valtioneuvosto (<strong>2008</strong>): Liikennepolitiikan<br />
linjat ja liikenneverkon kehittämis- ja rahoitusohjelma<br />
vuoteen 2<strong>02</strong>0, 27.3.<strong>2008</strong>.<br />
KUVAT: Wikimedia<br />
KUVA 1: The Eagle Eye: The Vertical<br />
Unmanned Aerial Vehicle (VUAV).<br />
KUVA 2: Öljynjalostamo Irakissa.<br />
KUVA 3: Maapallon läntinen pallonpuolisko.<br />
KUVA 4: Diamond Dimona.<br />
KUVAT: Muu lähde<br />
KUVA 5: Boeing polttokennoteknologiaa<br />
Diamond Dimonassa. Kuvan lähde: Boeing-<br />
Media.com<br />
KUVA 6: Boeing / Ford, HALE.<br />
KUVA 7: Solar Impulse HB-SIA.<br />
Tarjoan ammattitaidolla<br />
kasvohoidon<br />
sis. syväpuhdistuksen,<br />
kuorinnan ja naamion,<br />
kasvo-, hartia-, ja<br />
päähieronnan,<br />
kestovärin ripsiin ja kulmiin<br />
Kaikki<br />
tämä vain 35,-<br />
Myös lahjakortteja!<br />
dipl. kosmetologi<br />
Jatta Marttila<br />
Sipurantie 8 A 57, Ahtiala<br />
puh. 040 545 0337<br />
(linja-auto nro 2, 50 m päähän)
J.M. huolto& siivous<br />
Pesuaineet, Huollot, Siivoukset,<br />
Matot, Imurit, Hygieniatuotteet<br />
Remontit, saneeraukset<br />
GSM 040 557 0035, Fax (03) 782 7887<br />
joni.moilanen@pp.inet.fi 17200 Vääksy<br />
Aholanmökit<br />
Vesijaonraitti 303<br />
17630 Vesijako<br />
Puh:050-3365163<br />
www.aholanmokit.fi<br />
OK<br />
Aholanmökit<br />
Mökkilomailua ympäri vuoden<br />
•4-8 hengen lomamökkejä<br />
DH Dragon Rapide Duxfordissa
ARKTINEN HYSTERIA 2009<br />
Padasjoki Laivaranta<br />
Kuva: Taisto saarinen<br />
Padasjoen Lentokerho ry on<br />
harrastanut lentotoimintaa Päijänteen<br />
jäällä vuodesta 1958<br />
alkaen, joten 50 vuotta tuli<br />
täyteen talvella <strong>2008</strong>. Alkuaikoina<br />
harrastettiin pelkästään<br />
purjelentoa, myöhemmin tuli<br />
mukaan myös moottorilentäminen<br />
sekä riippuliito.<br />
Vuonna 1986 aloitettiin muutaman<br />
vuoden tauon jälkeen jäällä purjelentokoulutus.<br />
Hinaustapana käytettiin<br />
vanhaa tuttua liikkuvaa autohinausta,<br />
millä saatiin purjekoneille 700-1000 m<br />
hinauskorkeus.<br />
Hinaustapa ja jäältä lentäminen oli<br />
P-H ILMAILU 28<br />
lähes unohtunut urbanisoituneiden<br />
lentäjien keskuudessa. Jäällähän oli<br />
kylmä, siellä meni lunta kenkään ja<br />
heikkojakin taisivat jääkentät olla.<br />
Kuitenkin raitis kevättalven ulkoilma,<br />
mikä ei aina ollut edes kylmä, sekä<br />
korkealle ulottuvat hinaukset alkoivat<br />
kiinnostaa muidenkin ilmailupaikkojen<br />
purjelentäjiä.<br />
Vierailevia purjelentäjiä alkoi ilmestyä<br />
Päijänteen jäälle aluksi ilman purjekonetta<br />
ja sitten myöhemmin otettiin<br />
lentokalustokin mukaan. Näin oli syntynyt<br />
alkuasetelma nykyiselle Arktinen<br />
Hysteria tapahtumalle.<br />
Ennen vuosituhannen vaihdetta<br />
aika oli kypsä kehitellä valtakunnallista<br />
kaikkien ilmailulajien kohtaamistapahtumaa,<br />
sekä järjestää paikallisten<br />
yritysten ja harrasteyhdistysten<br />
Keskustie 14 17200 Padasjoki<br />
03 556 2045<br />
kuva: Jarmo Raikamaa<br />
teksti: Taisto Saarinen, ”Jäälentofani”<br />
ARKTINEN HYSTERIA<br />
Padasjoen Laivarannassa ja Päijänteen jäällä 13.-15.3.2009<br />
talvimarkkinat. Markkinoilla yritykset<br />
ja yhdistykset järjestäisivät myyntitoimintaa<br />
ja yhdistykset esittelisivät eri<br />
harrastelajeja.<br />
Arktista Hysteriaa on nyt järjestetty<br />
kymmenkunta vuotta joka vuosi<br />
hieman erilaisena versiona. Viime<br />
vuosina tapahtuma on hieman hiipunut<br />
vaikka ainekset ovat olemassa<br />
paljon parempaan. Padasjoen Lentokerho<br />
lupaa laajentaa ilmailuohjelman<br />
kirjoa jäällä, talvella 2009 edellyttäen<br />
paikallisten yritysten ja harrasteyhdistysten<br />
lähtevän tekemään kanssamme<br />
kunnon talvimarkkinoita. Joulukuussa<br />
<strong>2008</strong> kutsutaan koolle innokkaat järjestäjät.<br />
rakennus-,<br />
saneeraus-,<br />
sisustus- ja<br />
kalusteasennustyöt<br />
Jukka puh: 0400 918 653, Vikke puh: 0400 478 119
Reittiliikennettä eteläisellä Päijänteellä<br />
30.6. – 30.7.2009<br />
Toivomustenne mukaiset tilausristeilyt vapusta<br />
jouluun esim. kokoukset, perhejuhlat, virkistyspäivät,<br />
troolikalastuksen seuranta, Kelvenne retket ym.<br />
TERVETULOA PÄIJÄNTEEN AALLOILLE<br />
Tied. Padasjoen Laiva Oy 0400 351 959<br />
www.epaijanne.net/padasjoenlaiva/<br />
LAIVARAVINTOLA AVOINNA<br />
ARKTISEN HYSTERIAN AIKANA<br />
Louhijantie 5, 48230 Kotka<br />
Puh. 05 2601056<br />
Fax. 05 2601698<br />
Sähköposti:<br />
esko.laurila@kotkabeger.fi<br />
Aleksintie 1, Vääksy, Puh. (03) 766 8160<br />
Avoinna: ma-pe 9-18, la 9-14<br />
Saimaankatu 20<br />
15140 Lahti<br />
<strong>02</strong>0 522 6960<br />
www.lahivakuutus.fi/vellamo
Teksti: Risto Pykälä / haastattelu;<br />
hankkeen johtaja Taisto Saarinen<br />
Padasjoen Lentokerho<br />
ry:n <strong>Päijät</strong>-<br />
Häme Lentoon hanke<br />
sai hyvän arvosanan<br />
<strong>Päijät</strong>-Häme Lentoon kehittämishankkeen<br />
päätti virallisesti<br />
hankkeelle tehty perusteellinen<br />
erityistarkastus. Tarkastusmenettely<br />
on osa hankekäytäntöä joka<br />
kohdentuu satunnaisotannalla n.<br />
10 % prosenttiin kaikista toteutetuista<br />
hankkeista. Tarkastuksen<br />
toimeenpani Työvoima- ja elinkeinokeskuksen<br />
Helsingissä päämajaa<br />
pitävä maaseutuviraston valvontaosasto<br />
sekä maksatustarkastuksen<br />
osalta <strong>Hämeen</strong>linnan<br />
maaseutuosasto.<br />
Monenlaisia intohimoja ja joskus<br />
oudon tuntuistakin toimintaa, viestintää,<br />
kommentointia ja reagointia jopa tähän<br />
päivään asti inspiroinut hanke sai hyvän<br />
arvosanan niin tavoitteiden saavuttamisen<br />
kuin taloudenkin suhteen.<br />
Toimeenpannussa lopputarkastuksen<br />
loppuraportissa 18.4.<strong>2008</strong> todettiin<br />
hankkeelle asetettujen tavoitteiden pääosin<br />
toteutuneen. Tarkastuksen perusteella<br />
hyväksyttyä kustannusarviota oli<br />
noudatettu ja hankkeen erillinen kirjanpito<br />
todettiin moitteettomaksi. Menot oli<br />
myös kohdennettu hankesuunnitelman<br />
kustannusarviosta asetettujen kriteerien<br />
mukaisesti.<br />
Harrastuslentäjien • Levynleikkaus 16 x vuosittaisen 3000 mm. kou-<br />
• Särmäys 200 ton. x 3 m.<br />
lutusmäärän ja konekannan lisääntymi-<br />
• Rautarakennetyöt<br />
sen<br />
•<br />
sekä<br />
Maansiirtokoneiden<br />
uusien yhdistysten<br />
korjaukset<br />
syntymisen<br />
lisäksi ehkä merkittävimmäksi tuotok-<br />
SOITA puh. (03) 7563173, GSM 0400-739692<br />
markku.weckman@keikkaseppaweckman.fi<br />
KEIKKASEPPÄ<br />
WECKMAN OY<br />
Siltamäenkatu Hitsaus ja rautarakennetyöt,<br />
24 15300 LAHTI<br />
raskaankaluston huolto ja korjaus.<br />
puh. 0400 739 692 fax 03 756 3173<br />
Siltamäenkatu 24, 15300 LAHTI<br />
markku.weckman@keikkaseppaweckman.fi<br />
www.keikkaseppaweckman.fi<br />
Helmi Säästöpankissa asiakas pääsee<br />
nauttimaan aktiivisesta yhteydenpidosta<br />
ja ripeästä palvelusta, mikä helpottaa<br />
raha-asioiden pitämistä ajan tasalla.<br />
Erityiskohtelun lisäksi päätöksenteko<br />
on nopeaa, koska se tapahtuu aina<br />
asiakkaan omalla kotiseudulla.<br />
Helmi Pankki on mukana asiakkaidensa<br />
arjessa monin eri tavoin. Omat Helmi<br />
Liikunta- ja Kulttuuriklubit tarjoavat<br />
rahassa mitattavia etuja. Lisäksi<br />
jokainen asiakas pääsee nauttimaan<br />
alueen yritysten tarjoamista ainut-<br />
laatuisista lisäeduista.<br />
Käy osoitteessa www.helmipankki.fi ja<br />
huomaat, mitä kaikkea hyvä huolenpito<br />
käytännössä tarkoittaa.<br />
Palvelupisteemme löydät osoitteista:<br />
LAHTI Torikatu 3 MUKKULA Ritaniemenkatu 13<br />
HOLLOLA Kauppakuja 6 HEINOLA Torikatu 6<br />
NASTOLA Muurarintie 2 PADASJOKI Keskustie 20<br />
Puhelinnumeromme on (03) 844 411.<br />
Parasta asfaltilla<br />
• Päällystys<br />
• Maarakennus<br />
• Stabilointi<br />
• Vedeneristys<br />
• Jyrsintä<br />
• Ympäristöä<br />
suojaavat tuotteet<br />
OK<br />
Lemminkäinen Infra Oy<br />
Päällystystoiminta<br />
Vartiokallionkatu 2<br />
15150 Lahti<br />
puh. <strong>02</strong>071 5<strong>02</strong>14<br />
www.lemminkainen.fi
VERHON KARTANO<br />
seksi muodostui projektisuunnitelmaan kirjattu ilmailulukio.<br />
Hankkeen ideoimana ja suunnittelemana käynnistyi hankkeen<br />
aikana Asikkalassa valtakunnallisesti vetovoimainen<br />
ilmailupainotteinen opintolinja. Vääksyn Yhteiskoulun ilmailulinja<br />
tuottaa vuositasolla 15-20 uutta ilmailun opiskelijaa.<br />
Kun tarkastus toteaa asetettujen tavoitteiden toteutuneen<br />
pääosin, tarkoittaa se tietenkin jonkun asian menneen pieleen.<br />
Tavoitteeksi asetettu rakennetun ympäristön parantaminen<br />
monitoimirakennuksella ( kahvila-, kerho-, huolto-,<br />
koulutustilat) päättyi monella tavalla murheellisesti epäonnistumiseen<br />
Tavoitteiden mukaisesti on jatkotoimenpiteisiin perustettu<br />
<strong>Päijät</strong>-<strong>Hämeen</strong> <strong>Ilmailu</strong>yhdistys, joka jatkaa tavoitteiden<br />
suuntaista kehittämistyötä päijäthämäläisessä ilmailussa.<br />
Koulutustoiminnot sekä toteutus- ja kehitysvastuu Vääksyn<br />
Yhteiskoulun lukion ilmailulinjan ilmailuosioiden opetuksesta<br />
siirtyvät myös hankkeen hallinnoijalta <strong>Päijät</strong>-<strong>Hämeen</strong> <strong>Ilmailu</strong>yhdistykselle.<br />
Hankeen aikana ja osin jo <strong>Päijät</strong>-<strong>Hämeen</strong> <strong>Ilmailu</strong>yhdistyksen<br />
nimissä työstettiin ilmailulinjan kehitystyön varmistamiseksi<br />
projektisuunnitelma. AIRekry- nimeä kantava projektisuunnitelmaa<br />
tehtiin vuorovaikutuksessa Asikkalan kunnan,<br />
Lakes Oy:n ja Patria Pilot Training Oy:n edustajien muodostaman<br />
ohjausryhmän kanssa.<br />
Yhteistyötahoina hankkeessa olivat Lakes Oy ja Kevytilmailu-<br />
Light Aviation ry. Lisäksi keskeisesti yhteistyötä tehtiin<br />
Asikkalan kunnan sivistystoimen, Patria Pilot Training Oy:n,<br />
Avia Collegen /Finavia kanssa.<br />
SEO Taulunmäentie 2<br />
17500 Padasjoki<br />
MAINIEMI CARAVAN<br />
17500 Padasjoki Puh. 040 512 0645
Näin niitä saa!<br />
• Puhelimitse Copterlinen<br />
myyntipalvelusta<br />
<strong>02</strong>00 18181<br />
Puhelun hinta 1.95€/min+pvm.<br />
• Paikan päältä terminaalista<br />
tai myyntipisteistä.