1964 Automaattisen tietojenkäsittelyn tarve ... - Kunnat.net
1964 Automaattisen tietojenkäsittelyn tarve ... - Kunnat.net
1964 Automaattisen tietojenkäsittelyn tarve ... - Kunnat.net
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
'4 Ii<br />
i<br />
!FÄ<br />
Ft=<br />
Sr<br />
KAYTÄNNÖN KUNNALLISHALLINTOA N:O I<br />
AUTOMAATTISEN<br />
TI ETOJ E N I(AS ITTE LYN<br />
KUNNALLISHALLINNOSSA<br />
TARVE<br />
KUNTIEN ATK-TOIMIKUNNAN MIETINTO v. te64
KAYTANNÖN KUNNALLISHALLINTOA N:O I<br />
AUTOMAATTISEN<br />
TIETOJENKÄSITTELYN TARVE<br />
KUNNALLISHALLINNOSSA<br />
KUNTIEN ATK-TOIMIKUNNAN MIETINTO V. <strong>1964</strong>
Kuntien ATK-toirnikunnan mietintö v, 1.964<br />
AUTCMAAI'TISEN TTETCJENKASITTELYN TARVE<br />
KUNNALLISHALLINNCSSA<br />
I\,{aalaiskuntien Liitto<br />
FTeIsinki<br />
196 4
1.<br />
,<br />
SISÄLLYSLUE'XTELC<br />
TOIMIKUNNAN TEFITÄVÄ<br />
TIE ToKONEISTA .rA NITDEN rcq"ytÖsrÄ<br />
2, 1 Yleistä<br />
2,2 Tietokoneet ja<br />
2,3 Esimerkki<br />
automaatt inen tietojenkäs ittely<br />
2, 4 Tietokoneiden käytön kannattavuus<br />
3. JULKISEN HALLTNNSN ATK-TEHTAVIEN CNGANI-<br />
SOIN'TI PCFIJOISMAISSA<br />
3, 1 'Ianska<br />
3,2 Ruotsi<br />
3, 3 Norja.<br />
3,4 Valtion<br />
3,5 Suomen<br />
4. TUTKIMUKSEN PIIRIIN KUULUVAI HALLiNNCLLI-<br />
SE SCVELI,UTUSI(CH XEE'T<br />
5.<br />
4, L Tietokonekåsittelyyn siirrettäviksi soveltuvat<br />
kuntien tvöt<br />
4, 2 \{untainliittojen työt<br />
,IU TKIMUKStrN 'TU I-OKSE'I<br />
5, 1 Koneellistamisessa ensisijaisesti kysymykseen<br />
tulevat kunnat ja laitokset<br />
5r2 Koneellistettavien töiden työmäärät<br />
513 Nykyiset henkiiökustannukset konelstettavissa<br />
töissä<br />
5, 4 Koneistusvaihtoehtoja<br />
5, 41 Crna koneorganisaaticl<br />
5, 42 Yerohallinnon tietokoneet<br />
5, 43 Muiden palvelukeskus;en<br />
6. T'JIMIKUNNAN SUCSITUKSE I<br />
6, 1 'Iulosten arviointi<br />
6, 2 Ehdotus toimenpiteiksi<br />
6,2L Falvelukeskusten<br />
6, 22 Suann itteluellmen<br />
6, 3 Lopputoteamukset<br />
tietokonekeskukset Suomessa .<br />
kunnalliset tietokonekeskukset<br />
tietokoneet<br />
kåyttö<br />
perustaminen<br />
Sivu<br />
1<br />
,<br />
.}<br />
a<br />
,<br />
3<br />
4<br />
b<br />
0<br />
L2<br />
13<br />
t4<br />
15<br />
16<br />
16<br />
iB<br />
19<br />
19<br />
26<br />
2'.l<br />
29<br />
29<br />
31<br />
33<br />
34<br />
34<br />
35<br />
35<br />
36<br />
3B
KUNTTEN ATK- T JIMIKUNTA<br />
N/IAALAISKUNTIEN LII ION, SUOMEN KAUPUNKILIITON,<br />
FIN LANDS SVEI\] SKA i-,AN DSKC MNTUNE RS FÖRtsUNDiN<br />
JA SAIRAALAI,fi ION HALLi'}UKSILLE<br />
Maalaiskuntien Liiton haliitus asetti kokouksessaan heinäkuun<br />
6 päivänä 1963 toimikunnan, jotle an<strong>net</strong>tiin tehtåväksi tietokoneille<br />
siirrettäväksi soveltuvien kunnissa ja kuntainiiitoissa suoritettavien<br />
maksatus- ja perintätöiden sekä muiden massalaskentatöiden inventointi<br />
sekä alustavair ehdotukserr laatiminen siitä, millä tavalla kuntien<br />
ja kuntainliittojen tietokonepalvelu otisi tarkoituksenmukaisimmin<br />
järjestettåvisså. Maalaiskuntien Liiton hallitus kutsui toimikunnan<br />
puheenjchtajaksi osastopäällikkö Cili Paas ion, sihteeriksi<br />
työntutkimuspäållikkö Martti Itl
Toimikunta on kuullut asiantuntijoina toimistopäåIlikkö Usko<br />
Vais maata sosiaaliministeriöstä, toimistopäåItikkö Keijo Sipilä<br />
ä maataloushallituksesta, vt. virastovaltuutettu Matti tr{ i e t a I aa<br />
valtiovarainministeriön järjestetyosastosta sekä toimistopååilikkö<br />
Tauno P ih a a valtiovarainministeriön vero-osastosta.<br />
Saatuaan tehtävånså suoritetuksi toimikunta antaa seuraavassa<br />
selostuksen työstään sekå ehdotukset ni,istå toimenpiteistå, joihin<br />
kunnallisten keskusjärjestöjen olisi toimikunnan kåsityksen mukaan<br />
ryhdyttiivä automaattisen tietojenkåsittelp saattamiseksi kunnissa ja<br />
kuntayhtymissä tarkoituksenmukaiselle kannalle.<br />
trIelsingissä 28 päivänä joulukuuta <strong>1964</strong><br />
Sven Bäckström<br />
Ctto Karttunen<br />
Antero Rantamäki<br />
Pentti Kanerva<br />
CIli Paasio<br />
Pentti lkonen<br />
Kaarlo Cjanen<br />
lleikki Simola<br />
Martti ltkonen
1. TCIMIKUNNAN TET{TÄVÄ<br />
Toimikunta on måäritellyt saamansa tehtåvån siten, että ensimmåinen<br />
osatehtävä käsittää<br />
selvityksen hankkimi.ssr peruskunnissa sekå kuntainliitoissa<br />
ja sähkölaitoksissa suoritettavista keskitettyyn tietokonekåsitteiyyn<br />
soveltuvista haliinnollisista tehtävistä sekä<br />
toisena osatehtävånå<br />
ehdotuksen laati.misen niistä organisatorisista jårjestelyistä<br />
ja muista valmistavista toimenplteistä, jotka ovat tarpeen<br />
siinä tapauksessa, että tietokonelden käyttöön siirtyminen<br />
katsotaan tarkoituksenmukaiseksi.<br />
Toimikunnan tehtäväpiirin ulkopuolelle on siten jätetty muun<br />
muassa kuntien teknillis-tieteelliset laskentatyöt sd
2,<br />
Ist<br />
TTETOKONEISTA JA NIIDEN ISi,YTÖSTÄ<br />
1. Y1eistä<br />
Tietojenkäsittelyn autornation huippua edustavat täIlä hetkellii<br />
tietokoneet. Ne ovat tehneet mahdolliseksi rutiininomaisten<br />
tietojenkäsittelytehtävien erittäin nopean ja luotettavan suorittamis€nr<br />
Niiden keksimisen jåIkeen vajaat kaksikymmentä vuotta sitten<br />
on niiden käyttö nopeasti levinnyt mitä erilaisimpiin tehtäviin<br />
tieteen, tekniikan, haLlinnon ja tiike-elämän aloilla. Kuntien tehtäviå<br />
ajatellen kiinnostaa tässä lähinnä tietokoneiden käybtö hallinnollisiin<br />
tehtäviin.<br />
2s2. Tieto\gpeqt ia automaattinen tletglgqkågt1gly_<br />
Tietojenkäsittelyn automatisointi merkitsee rutiinipomaisten<br />
tietojenkåsittelytehtävien siirtämistä koneilla suoritettavaksi.'Tä1-<br />
Iöin kyseeseen tuleva koneistus saattaa vaihdella kirjanpito- ja<br />
postituskoneista reikäkorttikoneisiin ja aina automaattisiin tietokoneisiin<br />
saakka. Ahtaimmassa merkitvksessään kåsitteellå auto-<br />
11g"tlin@y *($!f} tarkoitetaan nimenomaan Lietokoneilla<br />
tapahtuvaa tietojen käsittelyä.<br />
Nimitystå automaattinen tietokone tai iyhyesti tietokone käytetäån<br />
koneista, joissa on sisäinen muisti tietojen varastointia varten,<br />
joiden toimintoja säätelee muistiin talletettu ohjelma ja joiden<br />
sisäiset toiminnat ovat elektronisia, Tietokoneessa kåsiteltä',råt<br />
tiedot tälyy syöttää koneen muistiin. Tietojen vienti koneeseen<br />
tapahtuu yleisesti reikäkortteja apuna käyttäen, ja sitä varten tie-<br />
tohoneessa on reikåkorttien lukulaite. Kt'.n tietojen käsittely koneen<br />
sisällå on suoritettu, on tulokset saatava koneesta ulos" Yleisesti<br />
käytetty tulostusvåline on rivikirjoitin, jonka avulla kone vol pai.naa<br />
numerotietoja ja selvåkielistä tekstiä halutussa muodossa"<br />
Tietokoneen toimintoja säätelee g!i"_1g9, eli tietojen käsittelyohjeet<br />
koneelle kåyttökelpoiseen muotoon puettuina,'Iietoko-<br />
neen ohjelmointi voidaan siis rinnastaa toimistohenkilökunnan<br />
kouluttamiseen an<strong>net</strong>tuun tehtävåän. Chjelmoinnin vaikeus ja vaati-
vuus ovat lähinnä sii.nå, ettå ohjelmaa laadittaessa on ennakolta<br />
varauduttava kaikkiin mahdollisesti esiin tuleviin poikkeustapauksiin<br />
ja että toimenpiteet on viimeistä yksityiskohtaa myöten sisål.<br />
lytettävä ohjelmaan. Koneen tehtävåksi jåä alnoastaan orjallisesti<br />
noudattaa laadittua ohjelmaa.<br />
Automaattisten tietokoneiden lisäksi on olemassa joukko mu[ta<br />
reikäkortteja käyttäviä ko.neita. Tietokonekeskuksissa ntitä käytetåän<br />
apukoneina korttien lävistykseen (1ävistyskone), Iajitteluun<br />
ja kortistojen haluttuun järjestykseen saattamiseen (lajittetukone)r<br />
kortistojen vertailuun ja yhdiotämigeen (kollaattori), kortistojep rnor<br />
nistå.n3iseen (trisintokone) sekä }ävistysten tulkitsemiseen korttiin<br />
selväkielisenä tekstinä (tulkkikone),<br />
Reikäkorttikoneistå on liSäksi mainittava tabulaattori ja kelkylaattori.<br />
NiilH pystytäån suorittrmaan laskutoimituksia ja kirjolttamaan<br />
tuioksia, mutte nii{gp nepeus ja kälön joustavuust jäävät<br />
oienralsesti jälkeen tietokopeen vastaavista orninaisuuksista.<br />
Ero on sitä suurempi mitii naorteutkaisemmasta tietojenkäsittelyr<br />
tehtävästå on kysymys,<br />
2,3 Esimerkki<br />
Esimerkkinä Jietokoneella suoritettsvasta hallinnollieesta<br />
tigtojenlictsittetlehtiivästå vqidaåri tarkastella kuukausipalkkaluette-<br />
Ion lsadintaa. Tehtävää tietokoneelle siirrettåesså täytyy ensin<br />
hyvin tarkkaan selvittää, mitkå kaikki tekijät (esim. palkkatuokka,<br />
ylltyöt, lisät, v'irkavapaus jne) srattavat vaikuttaa palkanlaskentaan<br />
ja kuinka ne otetaan huomioorr tietokonekåsitteLyssä.<br />
Esimerkin yksinkertc.istamiseksi ajatellaan tässä, että palkan<br />
guuruus määräytyy yksinomaan palkkaluokan, palvelusvuosien lukumäärån<br />
ja ylituntien måärän perusteeLla ja pidåtykset veroluokan<br />
perusteella' Nämii" sekä muut tar.peelliset henkilötiedot on<br />
siis ensin lävistettävä reikäkortteihin. Pitemmän aikaa muuttumattomina<br />
pysyvistä henkilökohtaisista tied,oista muodostetaan tätä varten<br />
henkilörekisteri re ikäkorteille, ja ainoastaan muuttuvat tiedot
kuten ylitunnit, iåvistetään kuukausittaln. Lisäksi vaaditaan tehtävän<br />
suorittamiseksi ;oukko muita tietoja (palkkataulukot, kaavat<br />
ennakkopidåtysten laskemista varten) sekå tietokoneohjelma, joista<br />
niin ikäån valmistetaan reikäi
neelle on huolellisesti suunniteltu ja valmisteltu asiaankuuluv'ine<br />
ohjel.mointeineen, voidaan tietokoneen osurrs tehdävän hoidossa toteuttaa<br />
mieiivaitaisen monessa paikassa ilman <strong>tarve</strong>tta opettaa<br />
ko<strong>net</strong>ta yhå uudelleen ja uudelleen tehtävän hoitoon, edellyttäen<br />
että käytetään yhteensopivia tietokoneita. rästå ilmenee yksi ti.etokoneiden<br />
käytön etuja, se ettå kerran ohjelmoituna tehtåvä voidaan<br />
suorittaa niin usein ja monessa paikassa kuin <strong>tarve</strong> vaatii.<br />
Seurauksena tåstä automaattinen tietojenkäsitteiy rnuodostuu sitä<br />
edullisemmaksi mitä suurempia massoja käsiteliään samojen periaatteiden<br />
mukaisesti.<br />
Koska tietoko<strong>net</strong>ta tarvitsee "opettaa" tiet5m tehtävän<br />
suorittamiseen vain kerran, ja koska tietokone pystyy kåsitteiemäån<br />
suuria tietomääriä lyhyessä ajassa, on mahdollista siirtäå<br />
<strong>tietojenkäsittelyn</strong> piiriin tehtäv"iä, joiden suoritus inhimiliisin voimin<br />
on låhes mahdotonta tai hyvin epätaloudellista" 'Iåltaisista tehtäv'istå<br />
aiheutuva hyöty saattaa olla merkittävä tietokoneiden käyttöön<br />
siirryttäesså, vaikkakin sen arv'ioiirti ennalta on huomattavasti<br />
vaikeampaa kuin jo suoritettavan tehtävån siirron otlessa ky-<br />
symyksessä. .<br />
Kysymykseen tietokoneiden kåyfiöön siirtymisen kannattavuudesta<br />
tietyssä yksityistapaukseosa voiclaan antaa vastaug vasta<br />
kun tapaus on tutkittu ja mahdollisten vaihtoehtojen merkitys tarkkaan<br />
selvitetty. Kannattavuutta tutkittaessa joudutaan kiinnittämään<br />
huomiota mm. edellå esitettyihin seikkoihin, Voidaan kuitenkin<br />
malnita se yleinen havainto, että tietokoneiden käyttö hasvaa ja<br />
Ieviåä sitä mukaa kun niiden tarjoamat mahdoilisuudet opitaan<br />
tuntemaan ja ni.itä hyvåksi kä;rttåmään"
3. JULKISEN T{ALLINNON ATK-TEHTÄVIEN<br />
CRGANISCIN TT PCHJOISMAISSA<br />
3, 1 Tanska<br />
Käsityksen saamiseksi kunnallisen tietokonepalvelun jårjeståmi-<br />
sestä muissa maissa suorittivat to im ikunn an jåse<strong>net</strong> osastopäållikkö<br />
Kaarlo Cjanen ja osastop*iätiikkö Anterrc Rantamäki sekå työntutkimuspäällikkö<br />
Martti Itkonen vuoden 1963 marraskuussa tutustumismdkan<br />
Tanskaan, jossa saadun ennakkotiedon mukaan kunnalllnen tietokonepalvelu<br />
on Pohjoismaista pisimmälle järjestetty. Matkallaan he tutustuivat<br />
Kööpenhaminassa sijaitsevaan kuntien reikåkorttikonekeskukseen<br />
sekå valtion tietokonekeskukseen.<br />
Tan skassa toim ii nykyisin kuus i kunn allista t ietokon ekeskusta, jois-<br />
ta kaks1 on kuntien muodostaman yhteisön ja <strong>net</strong>jå kaupunkien omistuksessa.<br />
Keskusten sijainti käy lähemmin selville seuraavasta taulukosta.<br />
Taulukko I Tanskan kunn alliset tietoj enkäs ittelykeskukset marraskuussa v " 1 96 3<br />
Keskus<br />
I/S Kommunern€s<br />
Hulkort;<br />
central<br />
t/S.lyste kommunånsllulkortcent'r.al<br />
Aarhus KommunaleHulkortcentral<br />
Odense KommunaleHulkortcentral<br />
Frederiksberg<br />
kommunale IIulkortcentral<br />
Köpenhavns sta-.<br />
tistiske kontor<br />
Svendberg amt<br />
Omistaja tai<br />
Sijaintipaikka omistus -<br />
muoto<br />
Kööpenhamina yhtymä<br />
!o<br />
Alborg<br />
i<br />
iA.rt o"<br />
:<br />
i<br />
il<br />
kaupunki<br />
I<br />
I i'Odense "<br />
ir r : ll<br />
i.t''recerrKsDerg<br />
l:<br />
I<br />
,<br />
'i<br />
ii<br />
jfoopentraminal rr<br />
ll<br />
ri ll<br />
lt<br />
I . , lteollisuus-<br />
!l<br />
i llaitos<br />
tl<br />
tt<br />
I'<br />
a)'=<br />
n.H<br />
1946<br />
IBIVI 1401 (2 kPl)<br />
+ 4 magneettinauhayksikköä<br />
IBM 1401 (2 kpl)<br />
+ 4 magneettinauhayksikköä<br />
IBNI 1401 reikäkortttkone<br />
il<br />
tl<br />
IBM 1401 + 2<br />
mang, nauhayksik<br />
köä<br />
i-<br />
24C<br />
B<br />
Liittyneissä<br />
kunnissa<br />
asukkaita<br />
863 000<br />
1 000 000<br />
aa<br />
55 800<br />
3 854 800<br />
I L _-----rfl
Edeliä mainittujen yksinomaä:o kuirtien omistamien keskusten<br />
lisäksi toimii Kööpenham;.nassa valtion ja l:untien ;'hteinen tieiokonekeskus<br />
(I/S Datacentralen)" tr{uirrrat osallistuvat laitoksen ttalli:rtoorr,<br />
mutta se suorittaa kuitenkin yksinoma.an ve.ltion virastojen töi.tå.<br />
Tanskan kuntien yhteisesii ;211åpitämistä tie'lolrone;,rrityksistä<br />
saatiin kåynnin yhteydesså yksityiskohtaiset tieC-ct 1/S Kcmrnune'i'iies<br />
Hulkortcentral'in toimi;rnzrsta, joita seuraal'assa selostetaayt.<br />
Kesklrksen osakkaiksi vo'ivat f.iitt;rLi L
11. Syntymäaikaa, ansiokoodia, sukupuolta ja seurakuntaan<br />
kuulumista koskerrien merkintöjen koneell'inen siirtäminen<br />
ve ron me rk its em isko rteille<br />
Väestörekisterin johdolla reikäkorttikeskus suorlttaa tarvittaessa<br />
laskun mukaan iisäksi. seuraavia tehtåviä:<br />
L2. Vaalikortit kunnanvaltuuston vaaleja ja kansankäräjäin vaa-<br />
. Ieja varten<br />
1.3. Seurakuntavaltuustojen vaaliluetteLot<br />
14. Vaalikortii seurakuntarraltuuston vaaleja varten<br />
1 5. Nuorisokoululautai
keskuksen toiminta saa yhä taajenevassa mäåråssä tunnustusta kuntien<br />
taholta - kehitys, jota hatlitus tervehtii ilolla. Suurin mahdollinen<br />
liittyminen antaa rei.käkorttikeskuksålle suurimman mahdollisen<br />
voiman, olkoon kysymyksesså sitten korkean teknillisen tason saavuttaminen<br />
tai kuntien etujen valvominen ulospäin'<br />
Kuntien reikäkorttikeskukseen kuuluu tåtä nykyå 137 osakasta'<br />
joi.den asukasluku on yhteensä 863 000.<br />
VieIä liittymättömien kuntien lukumåärå reikäkorttikeskuksen<br />
maantieteellisen toiminta-alueen sisåUä Isosta Ecltistå itään oD stltl'<br />
ri,'nimittäin 268 kuntaa ja niiden kuntien keskimååräinen asukaslu'<br />
ku on 1 200. Reikäkorttikeskuksen paras matrdollinen asukasmäärä<br />
on tätä nykya 1 200 000 ja tåstä on siis 74 % liittynyt keskukseen.<br />
Kaikki s uuret maalaiskunnat, jotka ovat s;mtyneet yhdistymisien<br />
kautta, ovat ilmoittautuneet reikäkorttikeskukseen, ja jos pienten<br />
kuntien yhdiståminen jatkuu låhivuosina, voidaan odottaa uugien<br />
osakkaiden tulon jatkuvan samaa tatrtia kuntien yhdistämisien kanssa.<br />
Lisåksi. myös muiden maalaiskunti.en ilmoittautuminen jatkuu, lisäyk-<br />
Sen oIIeSsa viime vuonna erittäin suuren, joten kunnat pian ovat<br />
täysi.lukuisesti liittyneet keskukseen.<br />
RsikiikorttiväestöLekisterL on otettu käyttöön kaikissa jäsenkunnissa<br />
ja keskukseen saapuu melkein joka päivä tehtävåtilauksla, jotka<br />
kunnat haluavat saada snoritetui,ksi. Iämän ;årjestelmän avulla<br />
on vuoden kuluessa suoritettu 596 erikoistehtäväå, jotka jakautuvat<br />
nuo risokoululautakuntalistoj en tai -kortistoj en, kutsuntakor"tistojen'<br />
opas-henkilöluetteloiden, erilaisten väestötilastojen, erityisten väestöryhmien<br />
kortistojen sekä varsinkin koululaisluetteloiden ja -kortistojen<br />
kesken.<br />
Henkilöverotus, joka suoritetaan kaikkien liittyneiden kuntien<br />
puolesta, ja mikäli on kysymyksessä tiittymättömissä kunnissa suoritettava<br />
valtion veron laskeninen, yhteistyösså låäninkonttoreiden<br />
kanssa, samoin kuin reii
iut hyvä. Laskemisvirheitä ei ole ilrnennyt ja ne r-nuut pie<strong>net</strong> virheet,<br />
joita on esiintynyt ja joita tuskin n-i.llcirrkaan voir:laair llokc-<br />
naan välttää, ovat olleet varsiu harvalukuisat. Siirtyminen yhtenäistettyyn<br />
elektronitekniikkaan voiclialrr.i sile:r ka':r;oa onnellisestl<br />
toimeenpannulisi.<br />
Cmaisuusverotus suoritetaarr tåtå nykrrä koime:r kauppala-a ja<br />
kahta Kööpenhami'lan ympärisiöku'ntaa lukuilr ottamaita kcnceLlise$ti"<br />
Varsinkin niissä maaliriskunnissa.. r:rissä ,ci: kesamölikiasutt-ista, oir<br />
kilnnostus tietokoneiLla tapahtuva,"-n ornaisu"usverolrrl;seen varsin<br />
huomattava. Kehitys on täIiä ai;llLa ollui ;1iii1 lrr:-o.r-:;lr.i:./å, e'irå i;å:tä<br />
nykya käsiieltraiän :i48 CCC oriraisuuE;1'e;'ca ja LitiirnaL.,r;ua hesicukgerg:ao<br />
Sahbc:._53ggg_Jg_Jgi1rgegryL veloteta.a,;r yhilessä kunnas;sa<br />
jaksottaisen lukernisen jäikeel, mutta tämäkin kunta- srlun;iii,teLee<br />
siirtymistä kertalukemiseen* rtikä cir otettur kåiyilö'i;:: lC l;un:ra.eea,<br />
joiden yhteinen asukasluku on 435 O{lC,<br />
lke<br />
!.0<br />
on otet'cu käyitclrin leil
Seuraavana esitettävisså vuosikertomuksen kohdisea selostetaan<br />
nii.tä syitä, jotka ovat Tanskassa johtaneet siirtymiseen retkäkorttikoneista<br />
automaattisiin tietokoneisiin, ja niitå vai.keuksia, joita nåyitåå<br />
esiintyvän valtion ja kuntien tietokonekeskuksen (Datacentral) ja<br />
kunnallisen tietokonekeskukserr (Hulkortcentrai) vålisessä yhteistyössä<br />
sekå kuntien tietokonekeskuksen vastaisia kehittämissuul:nitelmia.<br />
"Lisäksi huomauteftakoon, ettir magr:eettinauhoin varustettu<br />
elektrcnitekniikka on sen edellytyksenä, ettå. yhteistyö ylipäänsä saa.-<br />
daan. aikaan valtion toimesta perustetun tietojenkåsittelytr
set reikäkorttikeskukset, jotta nåmä voisivat palvella kuntien etuja<br />
reikäkortti- ja elektronitekniikkaan nähden, mutta luonnollisesti siinå<br />
mielessä, että kunnalliset keskukset voivat käyttäå valtlon tieto'<br />
jenkäsittelykeskuksen koneita silloin, kun siitä voisi olla etua kuntien<br />
tehtåvien ratkaisemisessa.<br />
I(eskus suunnittelee mahdcllisuutta tarjota kunnille täysin yhte-<br />
näisen kunnallisen tilinpidon ratkalsua, johon kuuluisi påäkirjanpito,<br />
velallisten ja velkojain tiiinpito ym. Pyrkimyksenä on toteuttaa tämå<br />
suunniteLma siten, että tulevana vuonna jo voitaisiin suorittaa<br />
konkieettisia töitä, minkä jålkeen koko suunnitelma voidaan esittää<br />
kunniile.<br />
Elektronitekniikan palveluksia tarjotaan tånåän monelta taholta<br />
ja monissa muodoin, mutta tåytyy tåhdentää, että kunnalliset tehtävät<br />
ovat silå laatua, ettå niiden suorittaminen edetlyttää ei yksistään<br />
sitä, ettå kunnissa on kvalifi.oitua aputyövoimaa vaan myös sikå,<br />
että kålettåvissä on hyvin kehitettyjä tekni.llisiå apuneuvoja, ioita<br />
erikoiskoulutuksen saanut, riittävän kunnallisten tehtäv'ien tuntemuksen<br />
omaava henkiiökunta kykenee hoitamaan.<br />
TälIe tasolle on kuntien ja reikäkorttikeskuksen välinen yhteistyö<br />
kehitetty ja lienemme täysi.n yksimielisiå siitä, että tässä on<br />
Iuotu jotain erittäin arvokasta ja että kuntia palvellaan parhaiten<br />
siten, ettå yhteistyötä yksityisten kuntien ja keskuksen vålillå jatkuvasti<br />
laajen<strong>net</strong>äär! o rr<br />
3,2 Ruotsi<br />
Ruotsissa on suurimmilla kaupungeilla omat tietojenkäsittelykeskukset,<br />
jotka suorittavat jossain määrin palveluksia myös ympäristökunnille.'Tällaisia<br />
kaupunkeja ovat Tukholma, Göteborg, Solna,<br />
Lund ja Västerås. Vuoden 1963 syksyllä suoritti Ruotsin kaupunkiliitto<br />
kaupunkeihin ja kauppaloihin ulotetun keskitettyyn tietojenkäsittelyl'n<br />
soveltuvien tehtävien inventoinnin kunnallisen tietokonekeskuksen<br />
perustamista silmåIlå pitäen. Kuluvan vuoden tr
Taulukko II<br />
7<br />
B<br />
I<br />
10<br />
t1<br />
t2<br />
Keskus<br />
Verovirasto<br />
Sähkölaitos<br />
Li.ikennelaitos<br />
Sähkölaitos<br />
rustettavaksi suunniieltuun kunnalliseen tietokonekeskukseen liittymistä<br />
koskevan tiedustelun. 'lällöi.n iimoitti 66 kuntaa olevansa<br />
halukas tiittymään perustettavaan iieskukseen" Nämä kunnat edustavat<br />
44 % kaupunkiliiton jäsenkuntien asukasluvusta, Iukuun ottamatta<br />
niitå kuntia, joilla on omat tietokonekeskukset. trtuotsin kaupunkitiiton<br />
hallitus on tehnyt kuluvan 'ruoden kesäkuussa periaate-<br />
päåtöksen kuntien yhteisen tietokonekeskuksen perur:tamisesta Tuk-<br />
holmaan,,<br />
3, 3 Ugäg<br />
p stfoldin Reikäkorttikeskus<br />
Vestfoldin tl<br />
Buskerudin rt<br />
Hedmarkin rl<br />
Sdrlandetin tt<br />
Pohj"Norjan rl<br />
Vestlandetin tr<br />
Norjassa on kunnallisten tehtävien hoitamista varten perustettujatietokonekeskuksia<br />
L2, joista kolme on Cslon kaupungin, kaksi<br />
kunnallisten sähkö}aitosten ja kuusi verohallinnon yllåpitåmåå' Keskusten<br />
sijainti, konekanta ja päåasiallisimmat tehtävät käyvät selville<br />
seuraavasta taulukosta"<br />
S ijainti r Päåaslaliisin T'ehtävät<br />
konekanta<br />
Cslo<br />
CsLo<br />
Cslo<br />
OsLon yrnpä<br />
ristö<br />
Bergen<br />
Sarpsberg<br />
Tfnsberg<br />
Drammen<br />
Hamar<br />
i(r-sand I<br />
'I romsP<br />
tsergen<br />
iBI{ 1401. nauha<br />
IBM i.401, kortti<br />
r?eikäkorttikone<br />
Reikäkorttikone<br />
Reikäkort'cikone<br />
1401, korttlkone<br />
IBM 1440<br />
Reikäkort'lLkone<br />
1401"korttikone<br />
13<br />
Verotus<br />
Våestörekisteri<br />
Kunnalliset palkat<br />
Kirjanpito<br />
VarastokirjanPito<br />
Laskutus<br />
Palkat<br />
Kirjanpito<br />
Varastokirjanpito<br />
Tilastot<br />
Palkat<br />
Tilastot<br />
I(irjanpito<br />
Laeikutus<br />
Tilastot<br />
Kirjanpito<br />
Laskutus<br />
Kii'janpito<br />
Tilastot<br />
;'Verotustyöt<br />
i Väestörekisteri<br />
:Såhkölaskutus<br />
jKunnaiiiset maksut<br />
i ir,otal Taxes)<br />
jElåkkeet<br />
iPalkat {osaksi)
3r4 Valtion tietokonekeskukset Suomessa<br />
Valtionhallinnon tietojenkäsittelytehtäviä varten perustettiin<br />
30 päivänä huhtikuuta <strong>1964</strong> an<strong>net</strong>ulla lai.Ila (196) \raltion tietokonekeskus,<br />
jonka tehtävänå on, sen mukaan kuin asetuksella tarkemmin<br />
såädetään, valtion v'irastojen ja laitosten iarwetta varten suunnitella<br />
ja suorittaa automaattiseen tietojenkäsittelyyn tiittyviå tehtäviå, huotehtia<br />
eri v1rastoissa ja laitoksissa olevien tietokoneiden tarkoituksenmukaisesta<br />
yhteiskäyLöstä sekä neuvoa ja avustaa virastoja ja<br />
laitoksia automaattista t ietojenkäs ittelyå koskev is sa kysymyksissä'<br />
Valti.on tietokonekeskuksesta 30 päi.vänä huhtikuuta <strong>1964</strong> an<strong>net</strong>un<br />
asetuksen (19?) mukaan valtionhallinnon automaattlseen tietojenkåsittelyyn<br />
liittyvien tehtåv'len suunnitteiu ja suorittaminen on, mikäIi<br />
virasto tai laitos ei itse niistä huolehdi, an<strong>net</strong>tava tietokonekeskukselle.<br />
Tietokonekeskus joko suorittaa närnå tehtävät tai huolehtii niiden<br />
suorittamisesta ert virastoissa ja laitoksissa olevia tai muita<br />
tietokoneita hyvåksi käyttäen" Tietokonekeskuksen tulee valtion viraston<br />
tai laitohsen pyynnöstå ja omasta aloitteestaankin tutkia, mitå<br />
valtionhaltinnon ti.etojenkäsittelytehtäviä voidaan tarkoituksenmukaisesti<br />
siirtää tietokoneilla hoidettavaksi, sekä tehdå tutkimusten edellyttämiä<br />
aloitteita ja ehdotuksia. Tietokonekeskuksen asiana on muutoinkin<br />
neuvoa ja avustaa virastoja ja laitoksia automaattista tietojenkäsittelyå<br />
koskevlssa tehtävisså.<br />
Tietokonekeskuksen on asianomaiselle esityksiå tekemäIlå huo-<br />
Iehdittava valtion virasto'issa ja laitoksissa olevien tietokoneiden tar-<br />
koituksenmukaisesta yhteiskåytöstä sekä tietokonesovellutusten yhdenmukaistamisesta<br />
ja stinå saavutettujen tulosten saattamisesta tietokoneita<br />
käyttävien viractojen ja laitosten tietoon.<br />
Seuraavilla valtton vtrastoilia ia laitoksilla on nykyisin omat<br />
tietokon ekeskukset :<br />
Verohallinnon ATK-keskukset :<br />
ATK-keskus Keskukseen kuuluvien kuntien<br />
yhteinei: asukasluku<br />
Helsinki<br />
Turku<br />
Lahti<br />
Vaasa<br />
Kuopio<br />
Oulu<br />
885 000<br />
840 000<br />
?80 000<br />
6?0 000<br />
695 000<br />
625 000<br />
Yhteensä 4 495 000<br />
t+
Fåmän lisäksi on posti- ja lennätinhallituksella, pååesikunnalla,<br />
Helsingin yliopistolla, teknillisellå korkeakoululla, postisäåstöpanki}la<br />
ja kansanelåkeiaitoksella omat A IK-keskuksensa. Reikäkorttikonekeskus<br />
on tilastotlisessa päätoimistossa, lisenssivirastossa,<br />
m aataloushailituksen t ilastotoim istoss a, maatalouden tutkimuskeskuk-<br />
sessa, metsähallituksessa, sosi.aaliministeriösså ja valtion rautateillä<br />
sekä läåkintöhallituksessa.<br />
3, 5 Suomen kunnalllset tietokonekeskukset<br />
Kunnallisia tietokonekeskuksia on maassamme yksi, nimittäin<br />
Helsingin kaupungin ATK-keskus. Iämän lisäksi on Turun ja 'Xampereen<br />
kaupungeilla reikäkorttikonekeskukset, Helsingin kaupungissa<br />
aloitettii.n suunnittelu v. 1960 ja ensimmäiset koneet otettii.n käyttöön<br />
v. 1961 lopussa. Tietokoneille on Helsi.ngissä ohjeln:oitu seuraavat<br />
tehtåvåt:<br />
1. Kuukausipaikkojen, låäkäreitä lukuun ottamatta,<br />
laskenta ja PalkkakirjanPito<br />
2. Iyöntekijåin palkkojen laskenta ja palkkakirjanpito<br />
3. VarastokirjanPito<br />
4, Liikelaitosten kustannuslaskentatehtåvät<br />
5. Eråiden laitost:n määrårahan ta::kkailutehtävät<br />
6. Sähkölaskutus<br />
7. I{aasulaitoksen laskutus<br />
B. Puhtaanapitolaitoksen laskutus<br />
9. Koiraveron maksuunpano<br />
10. Perittävien vuokrien laskutus<br />
11. Lapsilisån maksatusvaiheen työt<br />
L2. Elåkkeiden maksatus sekä<br />
13. Erinäisiä tilastoja ja raportteja<br />
Tampereen kaupungin reikäkorttikonekeskuksessa suoritetaan<br />
seuraavat työt:<br />
1. SähköIaskutus<br />
2. Vesi- ja aurauslaskutus<br />
3. E1åkkeiden rreksatus<br />
15
4. Huoltokonttorin tilinPito<br />
5. Puhelinlaitoksen laskutus<br />
6. Puhelinlaitoksen varastokirjanpito sekä<br />
7. Kuukausipalkkojen laskenta ja palkkakirjanpito<br />
'Iurun kaupungin puhelinlaitoksen reikåkortti.konekeskuksessa hoi-<br />
detaan laitoksen laskutus, varastokirjanpito ja tuntipalkkojen laskenta<br />
sekä kaupungin kansakoululaitoksen viranhaltijain palkkojen laskenta<br />
ja palkkakirjanpito. Turun reikäkorttikonekeskus on oliut biminnassa<br />
noln I vuotta.<br />
Lahden kaupungissa on rei.kåkorttijärjestetmälle siirretty toistai-<br />
seksi sähkö- ja vesi.laskutus, joissa tietojen lävistys suoritetaan kaupungin<br />
omaan käyttöön vuokratuilla koneiila ja koneajot palvelukeskuksissa.<br />
Å<br />
a<br />
4,t<br />
TUTKIMUKSEN PIIRIIN KUULUVAT HALLINNCLLISE'I<br />
SOVELLUfi]SKO}ITEE T<br />
'Iietokonekås ittel siimettäviksi s oveltuvat kuntien t<br />
Tietokoneelle soveltuvien tehtävien inventolntia varten tolmikunta<br />
lähetti v'uoden 1963 lokakuussa kaikille maalai's-, kauppala- ja kaupunkikunnille,<br />
ammattikouluille, sairaalakuntainliitoille sekä kunnallisille<br />
ja kuntaenemmistöisille sähkötaitoksille tilastokysellrn, jossa<br />
tiedusteltiin toimikunnan nimeämien rnaksatus-, perintä-, kirianpito-,<br />
Iuettelointi- ja titastotöiden määråä" Vastaukset kyselyyn saatiin loka-maruaskuussa<br />
vuonna 1963" Tiiastoaineiston tarkistaminen suoritettiin<br />
kaupunki- ja kauppalakuntien osalta Kaupunkiliiton toimistossa,<br />
ruotsalaisten maalaiskuntien osalta Finlands svenska landskommuners<br />
förbundin toimistossa, maalaiskuntien osalta Maalaiskuntien Liiton<br />
toimistossa sekä såhkölaitosten tiedot Suomen Såhkötaitosten Liiton<br />
toimistossa. Kuntainliittojen antama aineisto osoittautuu niin vajanaiseksl,<br />
ettei sitå voitu ottaa käsittelyr pohjaksi, Tilastoaineiston traskep'<br />
nallinen kåsittely suoritettiin Ti.tastollisen päätoimiston reikäkoritikoneilla.<br />
Peruskuntien työt ja niiden vuotuiset mååråt kåyvät selville seu-:<br />
raavasta taulukosta, jossa vasta^amatta jåttiineiden kuntien osuudet on<br />
arvioitu.<br />
16
Taulukko IiI<br />
1<br />
2<br />
e<br />
A<br />
?<br />
5<br />
D<br />
7<br />
I<br />
I<br />
10<br />
11<br />
L2<br />
13<br />
I4<br />
15<br />
16<br />
1?<br />
18<br />
19<br />
20<br />
Eråiden maksatus-, perintå- ja laskentatehtävien<br />
mäårä peruskunnissa v. 1963 (Helsingin kaupungin<br />
luvut .esiipfyvåt vain tehtävissä 3-5-ju 10-12).<br />
Tehtär'ä<br />
Cpettajien palkat<br />
Muut kuukausipalkat<br />
Lapsilisåt<br />
E::ityis lapsilisät<br />
Ferhelisät<br />
Asumistuki<br />
KE LA-os uus, kunn alliskodissa hoidettav i lle<br />
tl<br />
tl<br />
Fiirta-aIaIisä<br />
Kotivoikorvaukset<br />
Lehmäavustukset<br />
Sähkömal
Tapatrtumien kokonaismåäråt jakaantuivat tååneittäin seuraavasti:<br />
Taulukko IV<br />
Läåni<br />
Uudenmaan<br />
Turun ja Porin<br />
Ahvenanmaan<br />
Hämeen<br />
Kymen<br />
NIikkeIin<br />
Kuopion<br />
Fohjois-Karjalan<br />
Vaagan<br />
Keski.-Suomen<br />
Culun<br />
Lapin<br />
4,2 @<br />
apahtumien määt=i<br />
vuodessa<br />
1<br />
1<br />
928 000<br />
655 000<br />
73 000<br />
910 000<br />
361 000<br />
724 0AA<br />
9?4 000<br />
644 000<br />
3?5 000<br />
?54 000<br />
3BB 000<br />
744 000<br />
To koka<br />
måärästä<br />
18<br />
Vastanneiden<br />
kuntien mäårä<br />
oI^<br />
Yhteensä 12 530 000 Keskimåäråi.nenvastausprosentti<br />
n.80<br />
Toimikunta on pyytänyt selvityksen myös kuntainiiittojen laitoksissa<br />
esiintyvien koneistettaviksi todmnäköisesti soveltuvlen hallinnol-<br />
Listen tehtåvien vuotuisista mäåristä. Nämä tiedot saatiin 65 sairaa-<br />
Iasta, 28 ammattikoulusta sekä 3? sähkölaitoksesta. Saadut tiedot olivat<br />
kuitenkin niin puutteellisia, ettei. niitä voitu tutki.muksessa kåyttää. Sen<br />
sijaan esitetåän kuntainliittojen sairaaloiden ja såhkölaitosten työt jäljempånå<br />
arviolukuina (vrt. tautukko VI). Ammattikouluista kertyvien<br />
hallinnollisten tehtåvien määrå taas osoittautui määrältään niin vtihäiseks[,<br />
ettei sen arviointiin katsottu olevan aihetta. Nåmä tiedot siis puuttuvat<br />
tåstä selvityksestå.<br />
7r4<br />
13, 2<br />
0r6<br />
L5,2<br />
10,9<br />
518<br />
7r8<br />
5, 1<br />
11, 0<br />
610<br />
Ll., L<br />
66<br />
78<br />
B?<br />
91<br />
79<br />
69<br />
90<br />
xt<br />
B3<br />
83<br />
BO<br />
89
Sairaaloiden palkkakirjanpidon måänit on johdettu laitosten hoitopaikkaluvusta<br />
kåltämäIlä yleissairaaloissa kerrointa 40 (keskimäåräinen<br />
henkilöluku hoitopaikkaa kohti kerrottuna keskimåäräiseIlä palkkasuoritusten<br />
mäårällä vuodessa eii 1",3 x 31) sekä mielisairaaloissa<br />
ja tuberkuloosiparantoloissa kerrointa 15 (0,5 x 31). Sähkönkulutusmaksulaskujen<br />
måärå on saatu jakamalla asianomaisen låänin sähköistysprosenttia<br />
vastaava asukasluku ruokakuntien keskimäåräistä suuruutta<br />
osoittavalla luvulla (3) sekå kertomalla osamäårå vuoden laskutuskertojen<br />
lukumäårållå (4)"<br />
IUTKTMUKSEN TULOKSET<br />
Tutkimuksen tulokset on pyritty seuraavassa ryhmittelemään<br />
niin, että niiden perusteella voitaisiin laskea automatisoinnin <strong>tarve</strong><br />
kunnallishailinnon alalia koko maassa sekä läänien puitteissa.<br />
5, 1 $"nSS<br />
bgn**n"t E__lgrtoSl3l<br />
Koska töiden koneellistamisen avulla alkaansaatavat edut<br />
jäävät pienimpien kuntien ja laitosten osalta ilmeisesti verrattain<br />
våhäisiksi ja näitå on sen vuoksi todennäköisesti vaikea saada koneellistamisen<br />
ensimmäisessä vaiheessa mukaan, toimikunta on laatinut<br />
Iåäneittäin luettelon 10 000 asukasta suuremmista kunnista sekå<br />
100 paikkaa ja sen yiittävistä kuntien ja kuntainliittojen omistamlsta<br />
sairaanhoitolaitoks[sta, jotka saattavat tulla kysymykseen<br />
ATK-toimintaa maassa järjestettäesså. Nämå kunnat ja iaitokset<br />
esitetään seuraavassa:<br />
19
.<br />
Iaulukko V<br />
yli 1O 000 asukkaan kunnat ja våhintåän 100 paikkaiset sairaalat låäneittäin I<br />
Lääni/kunnai Saira-,Iat Iääneittäin oitoPaikkoia<br />
ggj*el ( - Ilelsinki)<br />
Hyvinkaa<br />
Porvoo<br />
Espoo<br />
Kerava<br />
Lohjan kpl<br />
Helsingin mlk<br />
Lohjan mlk<br />
Mäntsälå<br />
Nurmijårvi<br />
Orimattila<br />
Porvoon mlk<br />
Sipoo<br />
Tuusula<br />
vihti<br />
qgrpn<br />
Turku<br />
Pori<br />
Rauma<br />
Salo<br />
lnaisio<br />
iHuittinen<br />
IIIämeenkVrö<br />
lKankaannää<br />
lKokemäki<br />
l<br />
1<br />
;tl<br />
i<br />
Porin låäni<br />
ASUKkaita<br />
1000<br />
22<br />
12<br />
65<br />
11<br />
{r\<br />
49<br />
11<br />
1t<br />
L4<br />
13<br />
15<br />
11<br />
L4<br />
11,<br />
269<br />
L32<br />
57<br />
22<br />
L2<br />
L2<br />
10<br />
11<br />
13<br />
10<br />
Hels in gin Yiiopist.Keskuss "<br />
Västra I'Jylands Sjukhus<br />
Forroon Sairaala<br />
Kiljavan Parantola<br />
Mjölbolista S jukhus<br />
Södra Finlands Sinnessjukhus<br />
Kellokosken Sairaala<br />
Chkolan Sairaala<br />
Paloniemen Salraala<br />
Turun Yliopist. Keskuss'<br />
Rauman Seudun Salraala<br />
Salon Seudun Sairaala<br />
Satakunnan Parantola<br />
Varsin ais -Suomen Parantola<br />
FIarjavallan Sairaala<br />
Vakka-Suomen Pi.irisairaala<br />
Flalikon Fiirisairaala<br />
'I'yrvåän Piirisairaala<br />
Ilarjavallan B-sairaala<br />
'furun Parantola<br />
Kupittaan A- ja B-sairaalat<br />
Y TCtS -<br />
sairaalat<br />
2 150<br />
116<br />
111<br />
20<br />
iWieli- , 'Iub.<br />
sairaa-j paranlat<br />
i tolat<br />
603<br />
640<br />
328<br />
L23<br />
242<br />
2'10<br />
2 377 694 512<br />
553<br />
L44<br />
118<br />
382<br />
495<br />
590<br />
41,L<br />
240<br />
507<br />
600<br />
286<br />
279 815 2 525 99i<br />
105
Lääni/kunnat Sairaalat läåneittäin Iioitopaikkoja<br />
S"g""n låäni_<br />
I{ämeenlirina<br />
Forssa<br />
Lahti<br />
Nokia<br />
Riihimäki<br />
Tampere<br />
Vaikeakoski<br />
Ho.lIoIa<br />
Janakkala<br />
Kangasala<br />
Lempää1ä<br />
Somero<br />
Kym en ]åån i_<br />
Kour"oLa<br />
Ija.mina<br />
Kotka<br />
Lapi,eenranta<br />
Imat::a<br />
Karhula<br />
Kuusankoski<br />
Lau.ritsala<br />
Iitti<br />
Jcutseno<br />
Lappee<br />
Sippola<br />
Valkeala<br />
Vehkalahti<br />
ASUKkaita<br />
1000<br />
31<br />
1t<br />
73<br />
18<br />
2L<br />
t34<br />
15<br />
1C<br />
14<br />
l2<br />
11<br />
Ahveniston Farantola<br />
Ii aitelmalan Sairaala<br />
Fappilanniemen B-sairaala<br />
Tampereen Kokus s airaala<br />
Valkeakosken Sairaala<br />
Keski-I{ämeen Parantola<br />
Fitkäniemen Sairaala<br />
Hatanpään Sairaala<br />
Firkanmaan B-'sairaala<br />
Kan gasvuo r:en B- sairaala<br />
Jalkarannan B-sairaala<br />
{Lahti)<br />
trohjois -Kymen Sairaala<br />
Nikelin Sairaala<br />
Valkealan tr3-sairaala<br />
trte1ä -Saimaan Keskussairaa<br />
Tiuruniemen Parantola<br />
F-auhan Sairaala<br />
Joutsenrannan B-sairaala<br />
Y lerssairaalat<br />
722<br />
11C<br />
lvl-rerr -<br />
sairaalat<br />
600<br />
320<br />
760<br />
429<br />
320<br />
1Kn<br />
1.58<br />
21<br />
parän<br />
toLzi<br />
363 832 2 747 t Ji]<br />
za<br />
10<br />
31<br />
23<br />
35<br />
23<br />
22<br />
L2<br />
J,U<br />
Lå<br />
t2<br />
t7<br />
1A<br />
!=<br />
L2<br />
2Faz 523 i 294 4fr4<br />
1B?<br />
336<br />
i "Q<br />
215<br />
01/<br />
u 4-j<br />
!32<br />
335<br />
400<br />
464
Mikkelin lääni<br />
Mikkeli<br />
Heinola<br />
Pieksämäki<br />
Savonlinna<br />
Juva<br />
Kangasniemi<br />
Mikkeiin mlk<br />
Mäntyharju<br />
Sääminki<br />
Kqgpion l4åni<br />
Kuopio<br />
Varkaus<br />
Iisalmi<br />
Kiuruvesi<br />
Lapinlahti<br />
Leppävirta<br />
Pielavesi<br />
Sonkajåwi<br />
Suonenjoki<br />
kunnat iraalat Iääneittäin I{oitopaikkoja<br />
2L<br />
2t<br />
11<br />
16<br />
t2<br />
10<br />
L4<br />
10<br />
l2<br />
43<br />
23<br />
L4<br />
16<br />
10<br />
15<br />
t2<br />
10<br />
11<br />
Savon linnan Keskussairaala<br />
Mikkelin Fiirim ielisairaala<br />
" B-sairaala<br />
Fieksämäen Seudun B-sai<br />
Kuopion Keskussairaala<br />
Varkauden Aluesairaala<br />
Tarinaharjun Parantola<br />
I{arjamåen Sairaala<br />
Kuopion Seudun B-sairaala<br />
Pohjois -Savon B-sairaala<br />
22<br />
Y lels- I ivrrell- i<br />
sairaa- | sairaa- I parantolat<br />
570 L 214 250
Lääni/kunnat<br />
lgl'jgir<br />
Joensuu<br />
Eno<br />
Ilomantsi<br />
Juuka<br />
-43Ii al an_ki ä rl i<br />
Kitee<br />
Kontiolahti<br />
Kursjärvi<br />
Liperi<br />
Nurmeksen mlk<br />
trielisjårvi<br />
Vaasan lääni<br />
Vaasa<br />
Kokkoia<br />
Pietarsaari<br />
Seinäjoki<br />
Alajärvi<br />
Alavus<br />
Ilmajoki<br />
J alasjårvi<br />
I(auhajoki<br />
Kurikka<br />
Lapua<br />
Virrat<br />
30<br />
11<br />
13<br />
11<br />
t2<br />
10<br />
t2<br />
13<br />
t2<br />
i 21 -<br />
145<br />
45<br />
L'I<br />
16<br />
L7<br />
I \.'<br />
10<br />
L4<br />
13<br />
L2<br />
16<br />
11<br />
16<br />
l2<br />
19?<br />
Iääneittåin Hoitopaikko<br />
YIei.s- iNlielisalraa-<br />
I sairaa- Tub.<br />
kaita i<br />
1000 | Lat lat<br />
Pohjois -Karj alan K€kuss.<br />
I(ontioniemen Farantola<br />
Faiholan Sairaala<br />
Vaasan Keskussairaala I 325<br />
I{årmän Parantola<br />
Ostanlid Sanatorium<br />
Seinäjoen Plirisairaala<br />
A.Iavuden B-sairaala<br />
Järviseudun B-sairaala<br />
Seinäjoen B-sairaala<br />
?-euvan B-sairaala<br />
Sven ska Ö sterb. Dist riktss.<br />
Lapuan B-sairaala<br />
Sv'enska Österb. E-Sjukhus<br />
X{elenan B-sairaala<br />
325<br />
?85<br />
L20<br />
123<br />
300<br />
151<br />
475<br />
L48<br />
2AA<br />
100<br />
23<br />
paran<br />
tolat<br />
2 4A2 | 534
T ääni /Iö\'ifliqf S a i raalat . läåneittä in Hoi ikkoi<br />
5""br:Eg9*S!-låå!<br />
Jyväskylå<br />
Jyvåiskylån m1k<br />
Jämså<br />
Keuruu<br />
Laukaa<br />
Saarijärvi<br />
Viitasaari<br />
Cu1un låäni<br />
Ctr-lu<br />
I(ajaani<br />
Hs.ukipudas<br />
Kajaani.n mlk<br />
Kuhmo<br />
Kuusamo<br />
leels-uiali<br />
Rovanlemi<br />
IGrni<br />
Rovaniemen mlk<br />
Salla<br />
Sodankylä<br />
Ylitornto<br />
As UK<br />
kaita<br />
1000<br />
44<br />
25<br />
t2<br />
L2<br />
15<br />
t2<br />
L2<br />
Keski-Suomen Keskuss.<br />
rr Keskusparanto<br />
Keuruun B-sairaala<br />
Siså-Suomen B-sairaala<br />
Oulaisten Parantola<br />
Päivärinteen Parantola<br />
Culun Kekusmiells,<br />
Heikinharjun B-salraala<br />
Visalan B-sairaala<br />
Salm ijärven E-sairaala<br />
Lapin Lastensairaala<br />
Muurolan Parantola<br />
Lapin B-sairaala<br />
Lånsi-Lapin B -seiraala<br />
Yleissairaa'<br />
lat<br />
3?5<br />
Miell- |<br />
i#*"]<br />
264<br />
2',17<br />
u<br />
Tub"<br />
paral<br />
tolat<br />
484<br />
132 3?5 541 484<br />
63<br />
t7<br />
15<br />
10<br />
15<br />
2A<br />
901<br />
368<br />
164<br />
2AL<br />
248<br />
318<br />
140 16 34 566<br />
23<br />
29<br />
24<br />
1t<br />
11<br />
10<br />
110<br />
234<br />
160<br />
459<br />
108 110 394 459<br />
Edellå mainituista suurista kohteista sekä sähkölaskutuk*<br />
sesta kertyy vuosittain taEahtumi.a eeuraa.vat måårät (taulukko rlri;
t4<br />
{<br />
FT<br />
d<br />
F<br />
(s<br />
a<br />
m<br />
rd<br />
+t<br />
:o ts,<br />
c<br />
UI<br />
-f-,<br />
dt<br />
Ul<br />
.fr|<br />
J4<br />
UI<br />
a)<br />
d<br />
t{<br />
d<br />
m<br />
Fl<br />
f<br />
)<br />
+J<br />
5<br />
3<br />
(n<br />
I<br />
.IJ<br />
w<br />
e A<br />
:fd<br />
V)<br />
v<br />
d<br />
Fl<br />
.F l9<br />
ad<br />
.rl<br />
h<br />
.rl<br />
ul<br />
+J<br />
fn<br />
nt<br />
5l<br />
€ c<br />
ål .t<br />
|li<br />
el<br />
$l I<br />
vl ^l<br />
vl<br />
-lYI<br />
Ff .l<br />
HI<br />
>l<br />
I<br />
I<br />
+)<br />
d<br />
P.d<br />
€ss:A<br />
e[n{s€T<br />
Fl<br />
€il c><br />
-unlie{onu 3<br />
_ *_-__-.-___- 'f"<br />
a1s€s:t1<br />
-slg>F{gs I<br />
FSUAAl<br />
-q,{ e-It'u<br />
-nlq€d€J<br />
€1uIn1<br />
-qed€1o1<br />
-1due[.:ry<br />
e-Itlln+qed<br />
-e+'>Is€I<br />
-e>pIIed<br />
eIo441ed<br />
-o+10H<br />
-€.JPEnr<br />
-n>lnT<br />
O<br />
r-.1<br />
€c}<br />
-ldu€[rl{ c)<br />
ueulll €ltrl ö<br />
-d<br />
-nlq€dEtr<br />
ESuaal<br />
-r{f elur<br />
,:nlr{eg:{.<br />
nlinl<br />
_ -se{nsv<br />
'i "iå i(s<br />
H i-ld d :qlr ;<br />
:Qlm Ti<br />
FJ'd 5<br />
.rl<br />
J<br />
-€.JEEur<br />
-n{nT<br />
-.1<br />
Ii<br />
OI<br />
vi<br />
ql<br />
r{<br />
co<br />
tr-<br />
Taulukko VII<br />
Tehtåvä<br />
Opettajien palkat<br />
Muut kuukausipalkat<br />
Lapsilisåt<br />
Erityislapsilisät<br />
Perhelisät<br />
Asumistuki.maksut<br />
KEL-osuudet<br />
5,2 {g13glt$tgtlaviep_ i<br />
'Iarkka laskelma koneelliseen kåsittetyyn eri tehtäv'istä aiheutuvista<br />
työmåäristä voidaan saacla vasta sen jålkeen kun kysy-<br />
mykseen tulevien töiden systeemisuunnittelu, ohjeimointi ja koeajot<br />
on suoritettu. Näin pitkälle vietyyn rraimisteluun ei toimikunta<br />
ole kuitenkaan katsonut olerran tässä vaiheessa syytå n]€rrrrå. Jo.ita<br />
kuitenkin saataisiin påäpiirteittäinen käsitys iielojenkäsittelyn kciresuoritukslsta,<br />
on toimikr-rnta arvioinut vuotuiset tulostuksen määrät<br />
riveinä" Tåmä arviolaskelma sekå iiityniäez:nusteet on esitetty<br />
taulukossa VfI" Vaihtoehdoiksi merliityt liityritäennustee'c tarkoittavat:<br />
I: kaikki kunnat (myös alie L0:000 asukasta) kaikki r:,:l,rköIaitolisct<br />
sekä 100 paikkaiset ja sitä sLruremrnåt sair.alle.; ciic;:;i siir"täiiee,i<br />
kaikki tässå selvittelyssä mainitut työnså tietokoneilie<br />
II: 10 000 asukasta ja sitä suuremr.nat kunnat, 1oo paikkaieet<br />
ja sitä suuremmat sairaalat sekå kaikki såhkölaitokset ovat<br />
s iirtäneet tietokon eilte kaikki täesä selrrityksesså mairr itut työt<br />
fII: muuten samoin kuin kohdassa Ir rnutta ilman kirjanpito- ja<br />
KEL-maksutehta.viä<br />
'fehtåvien arvioitu tulostus kirjoitusriveinä vuoclessa ja liityniåe:rriltr€j:teittain<br />
Siirto<br />
lj<br />
Konerivien lukumäära iiivien määrå<br />
:röissä<br />
Keskim.<br />
tapahtumaa<br />
kohti<br />
13<br />
1'2r 5<br />
6r7<br />
6r7<br />
410<br />
915<br />
615<br />
Yhteensä<br />
mr'lj":.iviä<br />
4"4<br />
On<br />
L6,0<br />
tr\<br />
n2<br />
ar4<br />
to<br />
Jt, o<br />
4rA<br />
910<br />
16.0<br />
2r0<br />
0r3<br />
AA u:t<br />
9q<br />
34,6<br />
Atr<br />
Tld<br />
Br4<br />
1n<br />
o, rn<br />
0" 15<br />
i't' 5<br />
1_7 ..',?<br />
Er4<br />
,?n<br />
0, -1'5<br />
U.;iJ<br />
L6. 7,<br />
26
Tehtävä<br />
Siirto<br />
Pinta-alalisät<br />
Kotivoikorvaukset<br />
Lehmäavustukset<br />
Puhelinmaksut<br />
Vesimaksut<br />
Arava-lainat<br />
Asutuskassalainat<br />
Kunnan keskuskirjanpito<br />
T ub. tarkastu s luettelot<br />
ja -ilmoitukset<br />
Kl-sairaaloiden kuukausipalkat<br />
Kl-sairaal. pääkirjanpito<br />
Sähkölaskutukset<br />
Yht. miljoonaa riviå<br />
513<br />
a/ ir\,onerivien lukumäärä Rivien määrä vai.htoehtoisissa<br />
Keskim. Ytrf eetsil<br />
liitynnöisså<br />
itapahtu- milj. riviä<br />
lrnaa kohti<br />
5,0<br />
Ae<br />
=s Q<br />
5,0<br />
13, 2<br />
915<br />
9r5<br />
7rO<br />
7'<br />
2,0<br />
20,0<br />
72.<br />
L4,2<br />
i 34,6<br />
i t,o<br />
I 0,5<br />
i o,n<br />
i ',t<br />
I 0,3<br />
I r,t<br />
I o,t<br />
i nu,o<br />
|,,<br />
i---<br />
I 11,4<br />
I tr{<br />
I--_<br />
iLt,o<br />
85,4 1,9 0, 95<br />
15, 1<br />
61,6<br />
Tiedot on esitetty myös kaaviopiirroksessa sivulla 2g.<br />
34, 6<br />
110<br />
0r5<br />
0,4<br />
0r3<br />
0r3<br />
0,5<br />
0,9<br />
45,0<br />
15, 1<br />
61,6<br />
Lt, t<br />
0,5<br />
0,25<br />
0,2<br />
0, 15<br />
0, 15<br />
0,25<br />
0r5<br />
24,0<br />
15, 1<br />
61,6<br />
27<br />
III<br />
L6,2<br />
0r5<br />
4,25<br />
0r2<br />
0, 15<br />
0, L5<br />
0,25<br />
0r5<br />
0,95<br />
11 A<br />
r r, T<br />
61,6<br />
162, 1 1.62, 1 121, 35 92, 55<br />
set henkilöhustannukset koneistettavissa töisså<br />
Koneistamisen kannattavuuden arvioinnin erääksi perusteeksi<br />
on laskettu, miten paljon työvoimaa koneistettavien töiden suorittaminen<br />
nykyisillä työme<strong>net</strong>elmillå vaatii. X'aulukon VII eri liitlmtäasteissa<br />
korvaisi koneellistaminen perusyksiköissä henkilökuntaa suoritettuien<br />
laskelmien mukaan alempana mainitut måärät, Vapautuvat henkilömäärät<br />
ja niitä vastaavat palkkakustannukset tulisivat olemaan eri<br />
liityntäasteissa s euraavat :
Liityntävaihtoehto<br />
L62<br />
Tulostusrivien<br />
ehdoissa<br />
suhteellinen jakautuma liitynnän eri vaihto-<br />
Merkinnät:<br />
dähkölaskutus<br />
28<br />
ö airaa la k untain liitot<br />
kunnat
Keskuksen<br />
omistaja<br />
Liitvntäaste<br />
Helsingin kaupunk<br />
Verohalli.nto<br />
i<br />
iI<br />
III<br />
29<br />
Yapautuva henkTlö - I E"ciel"lå fi:jainrrun nen-i<br />
määrå teoreettisesti<br />
'askettun a<br />
530<br />
+/,v<br />
365<br />
kilökunnan arvioidut j<br />
palkkakustannukset I<br />
vuodessa mk i<br />
3 200 000<br />
2 500 000<br />
2 2CC 000<br />
Iaulukon osoittamaa palkkakustannusten määrää voidaan<br />
käyttää eräänä yleisohjeena koneelListamisen kannattavuutta arvioitaess8.<br />
K5ytännöiliset kokemukset cvat kuitenkin osoittaneet.. ---l ettå 'ziraston<br />
tai laitoksen viranhalti.jain määräå ei rzoida läheskään aina supistaa<br />
samassa suhteessa kuin koneelle siirretyi työt näyttäisivåt edeilfitävän,<br />
koska käsiteitävien tietojen keräily ja esikåsittely, sarscin kuin<br />
tulosten jäIkikäsiftelykin joudutaan suorittamaan ihmistyonä. Koneistamisen<br />
vaikutus rajoittuneekin tosi.asiassa henkilökustarnusten lisäyksen<br />
hidastumiseen.<br />
5,4 S9lgts!"-lgthlg"h1ga<br />
b,41 Cma koneorganisaatio<br />
Oman koneorganisaation perustamisesta ja ylläpidosta aiheu..<br />
tuvien kustannusten tarkkaan arviointiin ei toimikunnalla ole ollut rnaltdollisuuksia-<br />
Sen sijaan esitetään seuraavassa eräitä kusta:nnustietoja,<br />
joiden perusteella voidaan saada käsitys eråiden tietokoneorganisaatioi*<br />
den ylleipitokustannusten suuruusluokasta.<br />
Kun Helsingin kaupungin tiefojenkäsittetykeskuksen sekä vero..<br />
hallinnon tietokoneorganisaation tuotevalikoimat muistuttavat sitä toimintaa,<br />
jonka organisoinnista nyt on kysymys, esitetään uäiden keskusten<br />
nykyiset vuosikustannukset seuraavassa:<br />
'Tietokoneiden<br />
iuku ja määrä<br />
2 kpl IBM 1401<br />
6 kpl IBM 1401<br />
F{enkilökunta<br />
-quum<br />
telu ja ito ;a U-<br />
johto visiys<br />
2A<br />
{<br />
-^x<br />
5U<br />
22<br />
VuoJ:uiekustannukset<br />
mk<br />
1 890<br />
i 905<br />
x) Lukuun sisäItyy myös kansliahenkilökunta" vahtimestarii ja läheti,u"<br />
Molemmilla keskuksilla on vuokratut koneet"<br />
000<br />
000
Edcllå esitettyjå kustannustietoja keskenään vertailtaessa<br />
on huomattava, ettå keskukset ei.vät ole konekantansa eivätkä tehtävä-<br />
rakenteensa osalta toisiinsa täysin rinnastettavissa. X{elsingin kaupungin<br />
keskuksessa suoritetaan kaupungin koko tietojenkäsittelyyn<br />
kohdistuvaa laajamittaista suunnittelua kun sen sijaan verohallinnon<br />
keskukset hoitavat pääasiassa yhteen laajaan sovellutukseen perustuvia<br />
töitä.<br />
'Iodettakoon, ettå verohallinnon konekeskusten tulostus on<br />
saadun tiedon mukaan måärältään yli 100 miij" riviä vuodessa eli<br />
hieman enemmån kuin mitä kuntien, sähköiaitosten ja sairaatoiden<br />
työt taulukkoon VII merkitysså kolrnannessa liityntäasteessa edellfltäisivät.<br />
Helsingin kaupungin tietojenkäsittelykeskuksen tulostusmääristä<br />
ei ole saatu tarkkoja tietoja,<br />
Cry1an koneorganisaation ylieipitokustannukset tulisivat toi-<br />
mlkunnan kåsityksen mukaan olemaan vähintåån samaa suuruusluok..<br />
kaa kuin verohallinnon keskusten kustannukset eli noin 2 milj. mk<br />
vuodessa. Lisäksi perustamisvaiheessa aiheutuu ml/os varsin tuntuvat<br />
kertakustannukset, jotka johtuvat toiminnan yieissuunnittelusta,<br />
systeemien suunni.ttelusta, ohjelmoinnista ja koeajoista ennen tuo-i:annon<br />
aloittamista- On huomattava, että tciminnan valmisteluun ol.ir:i<br />
varattava aikaa noin 2-3 vuotta siitä, kun paåtös konekeskuksen pe*<br />
rustamisesta on tehty.<br />
Edel}ä esitetty kustannusten sekä koneistamisen a:tulla<br />
aikaansaatavien menov:ihennyste;r keskinäinen vertailu osoittaa, että<br />
kokonaan uuden tietojenkåsittelyorganisaation perurstam inen kuntien,<br />
sähköIaitosten ja sairaaloiden rutii.niluontoisten hallinnollisten töiden<br />
suorittamista varten tulisi aiheuttamaan toiminnan alkuvuosina melkoisesti<br />
kustannusten lisäystä^<br />
cman koneorganisaation perustamiseen ja ylkipitoon liittyvänä<br />
nåkökohtana on vielä mainittava alalla vallltseva ammattitaitoisen<br />
suunnitteluhenkirökunnan suuri puute, joka kohottaa maassa<br />
jo toiminnassa olev'ien konekeskusten kustannustasoa" {Juden keskuk-<br />
sen perustajan on nykyoloissa joko varauciuttava maksamaan koulutta-<br />
30
malleen lsrkiiökunnalle kilpai.Iun kestävät palkat tai uhraamean huomattavat<br />
määrät varoja nopeasti uusiutuvan henkilökunnan koulutta-<br />
miseen.<br />
5, 42 Yerohallinnon tietokoneet<br />
Kuten edellä on mainittu, on maassa toiminnassa kuusi<br />
verotustehtävien hoitamista varten perustettua tietokonekeskusta.<br />
Keskusten lukumäärå tulee lähiaikoina lisääntymään yhdellå uudella,<br />
Tampereelle perustet[avalla keskuksella. I'ämän koneorganisaation<br />
toimintaa pitäå yilå valtiovarainrninisteriön vero-osasto, mutta toiminnasta<br />
aiheutuvat kustannukset jaetaan verotoimistojen maksettavaksi<br />
asukaslukua jakoperusteena käyttåen. Verotoimistojen kustannuksista<br />
vastaavat voimassa olevan verotuslain 136 $:n mukaan lopullisesti<br />
valtio (4L %j, kunnat (4t Tr), kansaneläkelaitos (L2 To) ja<br />
seurakunnat (6 {o}. <strong>Kunnat</strong> joutuvat siis huomattavalla kustannusosuudella<br />
kålånnöllisesti katsoen yllaipitämåän seilaista tietokoneorganisaatiota,<br />
joka alueelliseeti kattaa koko maan" Kunnilla ei kui-<br />
tenkaan ole mitään osuutta koneorganisaation hailinnossa, joka on ko-<br />
konaisuudessaan valtion viranomaisten hoidossa,'Todettakoon tässä<br />
yhteydessä, että esim. Ianskassa kunnat osailistuvat Datacentralin<br />
hallintoon huollmatta siitä, ettå kunnilia on oma tietokone-<br />
keskusverkogtonsa.<br />
Verohallinnon konekeskuksissa nykyisin suoritettavat koneajot<br />
ovat saadun tiedon mukaan yli 100 milj"riviå'r'uodessa, kuten<br />
edellä jo on todettu. Verotuksen kausiluontoisuudesta joHuen työt<br />
jakautuvat sangen epätasaisesti vuoden eri kuukausien osalle, joten<br />
nåytkiå ilmeiseltå, että verohallinnon konekeskukset pystyisivät nykyisen<br />
konekapasiteettinsa puitteissa suorittamaan ainakin osan koneellistettaviksi<br />
n;rt suunnitelluista kuntalinjan töistä" SikåIi kun<br />
uusien töiden siirtäminen verohallinnon tietokoneille voisi tapahtua<br />
nykyisin kåytösså olevien koneiden sallimissa rajoissa, se ilmeisesti<br />
aiheuttaisi varsin våtlän lisäkustannuksia. Samalla se antaisi lisåkatetta<br />
konekeskusten kii.nteille kustannuksille ia siten alentaisi vero-<br />
31
toimistojen kan<strong>net</strong>tavaa kustannusosuutta. Myöskin tciminnan laajentaminen<br />
tarpeen muleaan niin, että se pystyy tyydyttämåån kunnallisen<br />
sektorin tietoko<strong>net</strong>arpeen kokcnaisuudessaan, on ilmeisesti. edullisempaa<br />
kasvattamalla clemassa olevaa crganisaatiota kuin perustarnalla<br />
kokonaan uusi, koska toimivien konekeskusten suorituskykyä<br />
voidaan edullisesti li.såtå vaihtamaila koneet suurempi.tehoisiin"<br />
Eräs näkökohta, joka näyttäisi puoltavan valtion ja kuntien<br />
vålistä yhteistcimintaa tietokonekeskusten perustamisessa ja ylläpidossa<br />
on valtion ja kuntien välinen tehtävien jako ja siinä tapahtuvat<br />
muutokset. Esimerkiksi Tanskan kuntien tietokonekeskukset, jotka<br />
on perustettu hcitamaan kunnille aikoinaail kuuluneita tehtäviä,<br />
ovat joutumassa vaikeuksiin nyt, kun sellaiset laajat tehtävät kuin<br />
verotus, våestökirjanpito ym" tullaan'Ianskassa mahdollisesti siir*<br />
ämään valtion hoidettaviksi. Kun tehtävien siirrot valtiolta kunnille<br />
ja päinvastoin ovat tosiasla, johon vastaisuuciessa meillåkin on varauduttava,<br />
näyttåä siltå, että kuntien ja valtion yhteisesti ylläpitämä<br />
koneorganisaatio pystyisi parhaiten nåihin vaihteluihi.n mukautumaanr"<br />
Suppeamman lttyntäennusteBn, taulukkc \T" mukaan tulisivat<br />
kuntalinjan työt jakautumaan verohallinnon seitsemän konekeskuksen<br />
kesken suunniileen seuraavasti:<br />
Keskuksen asemapaikka<br />
Helsinki<br />
'Iurku<br />
Lahti<br />
Tampere<br />
Vaasa<br />
Kuopio<br />
OuIu<br />
'nciminta-alue<br />
Uudenmaan lääni<br />
Iurun ja Forin Iåäni<br />
Håmeen iåänistå Lahden<br />
seutu, Kymen läani<br />
I{ämeen läänistå Tampereen<br />
ja Håmeenlinnan seudut<br />
Vaasan ja Keski-Sucmen<br />
Iåänit<br />
Kuopion, Mikkelin ja Pohj"<br />
Karjalan läänit<br />
Oulun ja Lapin låänit<br />
L6<br />
16<br />
1t<br />
LU<br />
t2<br />
L6<br />
13<br />
LL<br />
32<br />
Kuntien, sairaaloiden<br />
ja sähkölaitosten työt<br />
milj" riviä vuodegsa<br />
o?
5, 43 Muiden palvelukeskusten tietokoneet<br />
Kuntalinjan töidern sucrittamisessa saattavat tulla kysymyk-<br />
seen myös kuntien tai liikelaitosten omistamat palvelukeskukset"<br />
Niinpä esimerkiksi I{elsingin kaupungin tietojenkäsittelykeskuksessa<br />
on vapaata kapasiteettia, joka toimikunnan saaman ennakkotiedon<br />
mukaan olisi mahdollista saada muiden kuntien käyttöön.,<br />
Helsingin kaupungin tietojenkäsittelykeskus veloittaa nykyrsin<br />
kaupungin v'irastoilta ja iaitoksi.lta esim,, kuukausipaikkojen laskennasta<br />
67 p, lapsilisän maksatuksesta 10 p ja såhkölaskutuksesta<br />
43 p tapahtumalta,<br />
Esimerkkinå yksityis'ien palvelukeshusten veloitusperusteista<br />
esitetåän seuraav'assa kustan:rustied.ot sähkölaskutuksesta palvel.uheskustyönä.<br />
Tämån nrukaan ovat veloitusperusteei seuraavat:<br />
1, Perusmaksu mk 250, - ajokerralta<br />
2. Rekisterimuutokset mk 6 5, - ll 000<br />
3. Laskujen kirjoitus mk Ll.A, - l1 00C<br />
Jos rekisterimuutosten määrå oletetaan 2A o/o:ksi, muodostuvat<br />
laskutuksen kustannukset tie'ioko<strong>net</strong>ta käytettäessä laskua kohden<br />
seuraaviksi:<br />
1 000 laskulta 3 i penniä/kpl<br />
5 000 tt L'l t' sekä<br />
10000 t, !4 " "<br />
Kirjanpito- tai laskutuskoneella suoritettuna lienee rragtaava<br />
yksikkökustannus noin 10-2A penniå lasku',a koh.den.<br />
Myös erri.ät rahalaitokset, joilla on omat tietokoneet, pyrkivät<br />
tarjoamaan asiakkaiileen tietoi
TOIMIKTJNNAN SUCS] TUKSET<br />
6, I Tulosten arviointi<br />
Kuten taulukosta VII havaitaan, on kunnailisista kohteista<br />
kertyvä koneellistettavi.en töiden määrä niin suuri, että täydellisen<br />
liitynnån toteutuessa tarvi.ttaisiin 5-? seliaista tietokoneyksikköä,<br />
jollaisia maassa täIlå hetkellå toimivat keskukset yieensä cvat.<br />
Kun liityntä kuitenkin tulisi olemaan vapaaehtoista, on vai_<br />
kea ennustaa, miten laajaksi se tulisi muodostumaans Joka tapauksessa<br />
näyttää uskottavalta, että lähivuosina voidaan odottaa korkeintaan<br />
taulukon VII kolmannessa liityntävaihtoehdossa ennustettua liityntåä'<br />
T'åmå edbllyttäisi 3-4 konekeskuksen perustamista lähimmän<br />
neljän vuoden aikana. Peruskuntien tarpeet muodostaisivat<br />
edellå mainitusta noin viidenneksen.<br />
Peruskunnista kertyvä työmäärd koostuu kLritenkin 1ukuisista<br />
erillisistå kohteista, joka seikka vaikeuttaa töiden siirtämistä konekeskuksiin.<br />
Samalla luotettavien liityntäennusteiden laadinta rnuodostuu<br />
vieläkin vaikeammaksi. Lopullinen asiakkaiden liityntä tuleekin<br />
suureltaosartaan määräytymäån sen mukaan, miten edurlisesti<br />
konekeskukset pystyvåt palveluksiaan tarjoamaan. T'imikunnan saaman<br />
käsityksen mukaan tietokoneiden kannattavalle käytölle näyttäisi<br />
kuitenkin löytyvän toimintae&Ilytvksiä eråillå kunnailishallinnon<br />
alueilLa, mutta automatisoinnin kannattavuus on tutkittava jokaisen<br />
työn osalta erikseen.<br />
<strong>Automaattisen</strong> tietojenkäs ittelyn tarkoituksenmukaisuutta perustellaan<br />
yleensä myös muilla Däkökohdilla kuin vätittömillä kustannusten<br />
säästöiliä. 'Iällaisina etuina mainitaan muun muassa tietojen<br />
saaminen nopeammin, usearnmin, tarkempina, luotettavampina<br />
ja käyttökelpoisemmassa mucdossa kuin muutoin olisi mahdollista,<br />
hallinnon selvempi organisointi. sekä joustava kapasiteetin lisäåmismahdollisuus'<br />
Erityisesti korcstetaan alaa koskevassa kirjallisuu-<br />
dessa ATK;* merkitystä johtamisen apuvälineenä" Nyt puheena olevilla<br />
kunnallishallinnon tehtäväalueilla viimeksi mainitulla nåkökohdalla<br />
ei ole toimikunnan kåsityksen mukaan ainakaan toiminnan<br />
34
alkuvaiheessa ratkaisev'aa merkitystä, joskin se rroi myöhemmin<br />
osoittautua tärkeåksi.<br />
Tietokoneiden kälön yieistyminen on joka tapauksessa tosiååip,<br />
jcka on kunnailisten keskusjårjestöjen otettava huomiocn västaisen<br />
toimintansa suunnlttelussa" Helsingin kaupungilla on jc oma<br />
tietojenkäsittelykeskuksensa ja erd.ii.lå muilla suurilla kr-rnnilla on tietokonekeskusten<br />
perustamisirankkeita rrireillä" llleisestä kehityksen<br />
suunnasta johtuen nåmä pyr'kim;rkset tulevat vastaisuudessa il"meisesti<br />
lisäåntymään. Samoi.n on vilkastumista odotettanrissa myös mui.Cen<br />
palvelukeskusten toiminnassa" Sitä rnukaa kui:: ulrsia tietokonekeehuksia<br />
maahan perustetaan, lisääniyy tämän alan palvelusteir tarjonta<br />
keskrrsten pyrkiessä markkinoi.maah v4pssna olerzaa kapa.sitee.{:tiaan,<br />
Kunt iin kchdistuv a pal.'relukeskusten hai"j o ii ta:n a, liontr-ol.ioim aton<br />
yrittåjåtoiminta vci tuoda mul;anaan myc: Iiai{,1.oja" useat toisis.taan<br />
riippumattomat tietoj enkäs ittelysysteem ii aiheut:arrat iiel.posti<br />
töiden suorituksessa tarpeeto:lta ki.rjavuutta sekå mcninkertaisia<br />
ohjelmointikustannuksia" Niin ikåän on peläi;ta,;i.$så, e.l.tår<br />
käyttäjien edut ja kokonaielarpeei eivåt tule r.iittävästi ,,artee:i o,ictuiksi<br />
ulkopuolisten palvelukesi
ei katso voivansa tässä vaiheessa suositella keskusjårjestöille uuden<br />
kon eorgan isaation perustam ista kunn allishallinnollis ia tehtåviå varten.<br />
Samoilla perusteilla toimikutlta katsoo aiheelliseksi korostaa, ettå<br />
myös kuntien tuli.si noudattaa varovaisuutta omien tietokonekeskusten<br />
perustamisegsa.<br />
6, 22 Suunnitteluelimen perustaminen<br />
Kunnallishallinnolliset työt tutisivat toimikunnan ehdotuksen<br />
mukaan käytånnössä jakaantumaan useirien erillisinä yrityksinå joh-<br />
dettujen konekeskusten suoritettavaksi, I{ajautetusta ja epäyhtenåisestå<br />
palvelukeskusten toiminnasta kunnille ja kuntayhtymille aiheutuvien<br />
haittojen ehkäisemiseksi on väIttämätöntä, ettå kunnailishallintoa<br />
edustavat keskusjärjestöt varautuvat hoitamaan automatisoitavien<br />
töiden systeemisuunnittelun sekå avustamaan konekeskusten henkilökuntaa<br />
ohjel.moinnissa tarpeen mukaan" Niin ikäån olisi keskusjärjestöjen<br />
huolehdi.ttava kuntien ja kuntayhtymien henkilökunnan<br />
A'IK-kouluiuksesta sekå valmistettava konekeskuksen ja asiakkaan<br />
vålinen sopimuksen rrralli, jossa osapuolten edut ja velvollisuudet<br />
mäåritellåän (vaition tietokonekeskuksen käyttämån sopimuksen mal-<br />
Li liitteenä). Tässä mainittujen toimintojen suoritusta ja johtamista<br />
varten olisi muodostettava pysyvä ATK-neuvottelukunta, jonka t.ehtåvänä<br />
olisi<br />
1, A'IK-systeemejä koskevien tutkirnussuunnitelmien hyvåk-<br />
s5rminen ja niiden toteuttamisen valvonta;<br />
2. lausuntojen antaminen palvelukeskusten valmistamista, kuntien<br />
ja kuntayhtymien käyttöön tarjottavista AlK-systeemeistä;<br />
3. lausuntojen ja suositusten antaminen kunnille ja kuntayhtymille<br />
palvelukeskusten veloitusperusteisiin ja toi m{tusehtoihin liittyvisså<br />
kysymyksissä;<br />
4. alalla tapahtuvan kehityksen seuraaminen sekä ehdotueten<br />
tekeminen keskusjärjestöille kuntien A ll(-palvelun kehittämisestä;<br />
5. ehdotuksen tekeminen vuosittain keskusjärjestöiIle yhteisen<br />
AllK-palvelun kustannusten jakamisesta järjestöjen kesken; sekä<br />
36
6. käsitellä muitakin autom aattiseen tietojenkäsitteigm tiittyvlä<br />
periaatteellisia kysymyksiä"<br />
Neuvottelukuntaan oiisi valittava yksi edustaja ja yksi varaedustaja<br />
jokaisesta yhteistoimintaan osallistuvasta keskusjärjestöstä<br />
sekä valtiovarainministeriön vero-osastosta" I-,isäksi neuvottelukuntaan<br />
valittaneen pysyväksi asiantuntijajäseneksi valtion tietokonekeskuksen<br />
edustaja" Neuvottelukunta olisi yhteistoimintaan osallistuvien<br />
järjestöjen hallitusten alalnen.<br />
Neuvottelukunnalle kuuluvien tehtävien käytännöllisfå troitamista<br />
varten oiisi keskusjärjestöjen palkattava yhteisesti joko päåtai<br />
sivutoiminen toimihenkilö, jonka toimialaan kuuluisivat<br />
1. tietokonealalla tapahtuvan kehityksen seuraaminen sekä<br />
tåstä johtuvien aloitteiden tekeminen;<br />
2. tietokonekäsittelyn kustannusarvioiden ja koneellisen käsittelyn<br />
kannattavuuslaskelmien laadinta;<br />
3. automaattiseen tietokonekäsittetyyn siirrettävien töiden<br />
systeemien ja ohjelmien standai'dointi yhdesså keskusjäx.jestöjbn<br />
ja konekeskusten erikoistuntijoiden kanssa;<br />
4, ATK-neuvottelukunnan sihteerin tehtävät;<br />
5. alan koulutustehtävät sekä<br />
6. ATK-toimikunnan måäräämät muut tehtävät,<br />
loimihenleilö olisi otettava jonkin yhteistoimintaan osallistuvan<br />
järjestön palvelukseen. mutta toiminnasta aiheutuvat kustannukset<br />
voitaisiin jakaa toimikunnan käsityksen mukaan jåsenjärjestöjen<br />
kesken esimerkiksi siten, ettå Suomen Kaupunkiliiton osuus<br />
olisi 4a %, llTaalaiskuntien Liiton osuus 4a fo, Finiands svenska<br />
landskommuners förbundin osuus 10 % ja Sairaaiali.iton osuus to %"<br />
A'IK-neuvottelukunnan olisi an<strong>net</strong>tava suositus siitä" minkä jäsenjårjestön<br />
organisaatioon toimihenkiiö oLisi sijoitettava"<br />
Yhteistoiminnasta aiheutuvat kustannukset tulisivat toimikunnan<br />
arvion mukaan esitetyn organisaation puitteissa olemaan 16 000-<br />
35 000 markkaa vuodessa riippuen siitä, palkataanko toimikunnan<br />
37
sihteeri pää- vai sivutoimiseksi. Osa edellå mainituista kustannuksista<br />
voitaneen periä palvelurnaksuina kunnilta"<br />
6,3 Lgppulotgll3uksei<br />
Kuten toimikunta on edell:å todennut, on kunnallishallinnollisten<br />
tietojen käsittelytehtävien automatisointi edullisimmin toteutettavissa<br />
jo olemassa olevien tietokonekeskusten palveluksia hyväksi<br />
kältåen.<br />
ATK-neuvottelukunnan ja sen sihteerin kiireellisimpiä tehtäviä<br />
tulisivat tämän vuoksi olemaan muun muassa tehtäväjaon ja<br />
palvelukeskustoimintaan liittyvien yieisten sopimusehtojen selvittäminen<br />
verohallinnon, Helsingin kaupungin tietojenkäsittetykeskuksen<br />
sekå muiden sellaisten konekeskusten kanssa, jotka ovat halukkaita<br />
toimimaan kunnallisina palvelukeskuksina. Niin ikään olisi neuvottelukunnan<br />
tarkistettava kunnallishallinnollisia töitä varten palvelu-<br />
keskusten toimesta jo valmistettujen systeemien tarkoituksenmukai-<br />
suus tietojen siirron, tulostuksen ja aotomatisoinnin kannattavuudsr<br />
kannalta sekä huolehdittava yhdessä toimintaan osallistuvien palve-<br />
lukeskusten kanssa tarpeellisesta tiedotus- ja koulutustoiminnasta.<br />
38
t*-*<br />
I<br />
i<br />
I<br />
i<br />
i<br />
i<br />
EE f<br />
äe g<br />
=.i;atö åå ra *<br />
*ä gs *<br />
I<br />
.EF<br />
fc<br />
XF<br />
it<br />
9a a< ;{ it<br />
:x<br />
lv<br />
å,<br />
F<br />
F<br />
t<br />
ot<br />
,<br />
a<br />
t?<br />
tC<br />
o dt<br />
T<br />
-l<br />
fr<br />
I II6<br />
^t<br />
o !3C<br />
o
I<br />
!<br />
I T<br />
L<br />
I<br />
I<br />
F<br />
;<br />
t<br />
t E<br />
f<br />
r<br />
t | | | ll5f<br />
åååiåååååååii<br />
ååååi:,åå<br />
å F t 3 åå<br />
Eåååiå<br />
ä i å ä åå<br />
* å iIl<br />
å*iåE<br />
åf{åå<br />
tr.9tg<br />
i E * *{.<br />
E!.äo<br />
ååigä<br />
?t<br />
alr<br />
åå<br />
t<br />
t<br />
I<br />
&<br />
*<br />
I<br />
I<br />
T<br />
I<br />
t<br />
i-<br />
I<br />
{<br />
o<br />
g 3c<br />
I o,<br />
v{<br />
F<br />
F r 3<br />
t t<br />
E<br />
F<br />
!<br />
I gt!<br />
9.<br />
3<br />
r<br />
2 5<br />
E ö<br />
t<br />
g<br />
t<br />
l<br />
4<br />
o<br />
or<br />
I<br />
d<br />
F<br />
I rG F<br />
I<br />
=6<br />
å $lå<br />
I<br />
I<br />
å åå å åååå ååååååååå i<br />
åråååååååååiåiåäåå<br />
åå'åååååååå'ååå<br />
tr ååååiå *åååå*åiäål åå å<br />
åååååäå<br />
åäåååå