Jätteen energiakäyttöhanke - Westenergy
Jätteen energiakäyttöhanke - Westenergy
Jätteen energiakäyttöhanke - Westenergy
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab<br />
<strong>Jätteen</strong> <strong>energiakäyttöhanke</strong><br />
ympäristövaikutusten arviointiselostus
<strong>Jätteen</strong> <strong>energiakäyttöhanke</strong><br />
ympäristövaikutusten arviointiselostus<br />
SISÄLTÖ<br />
1. JOHDANTO 3<br />
2. HANKKEEN TAUSTA JA TAVOITTEET 4<br />
2.1 Hankkeesta vastaava 4<br />
2.1.1 Yhteisyrityksen osapuolet 4<br />
2.1.2 Mahdollisesti mukaan tulevat yhtiöt 5<br />
2.1.3 Hankkeen muut osapuolet 5<br />
2.2 Aiemmat selvitysvaiheet 5<br />
2.3 Hankkeen tavoitteet 5<br />
2.4 Lainsäädännön vaatimukset 5<br />
2.5 Liittyminen muihin hankkeisiin ja suunnitelmiin 6<br />
2.6 Hankkeen suunnittelutilanne ja toteutusaikataulu 6<br />
3. HANKKEEN KUVAUS 7<br />
3.1 Arvioidut vaihtoehdot 7<br />
3.2 Hankkeen sijoittuminen 7<br />
3.3 Voimalaitoksen tekniset tiedot 8<br />
3.4 Hyödynnettävä jäte ja jätevarasto 8<br />
3.5 Polttotekniikan kuvaus 9<br />
3.6 Savukaasujen puhdistus 10<br />
3.7 Kaukolämmön ja sähkön tuotanto 10<br />
3.8 Muodostuvat jätteet ja niiden käsittely 10<br />
3.8.1 Tuhkien ominaisuudet 10<br />
3.8.2 Tuhkien loppusijoitus 12<br />
3.9 Vesien keräily ja käsittely pohjatuhkien varastoinnissa 13<br />
3.10 Polttoaineet ja kemikaalit 13<br />
3.11 Toiminnot laitostontin ulkopuolella 13<br />
4. YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTIMENETTELY,<br />
TIEDOTTAMINEN JA OSALLISTUMINEN 14<br />
4.1 Arviointiohjelman nähtävilläolo 14<br />
4.2 Arviointiohjelmasta saadut lausunnot ja mielipiteet<br />
4.3 Yhteysviranomaisen lausunnon huomioiminen<br />
15<br />
ympäristövaikutusten arvioinnissa 15<br />
4.4 Suunnittelu- ja sidosryhmätyöskentely 15<br />
4.5 Tiedotus ja yleisötilaisuudet 16<br />
5. YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINNIN RAJAUS JA<br />
ARVIOINTIMENETELMÄT 17<br />
5.1 Arviointitehtävä 17<br />
5.2 Vaikutusalueen rajaus 17<br />
5.3 Arviointimenetelmät ja aineisto 17<br />
5.3.1 Käytettävissä oleva aineisto 17<br />
5.3.2 Päästöt ilmaan ja niiden vaikutukset 18<br />
5.3.3 Dioksiinit, furaanit ja raskasmetallit<br />
5.3.4 Melu 19<br />
19<br />
5.3.5 Vaikutukset liikennemääriin ja liikenneturvallisuuteen 19<br />
5.3.6 Vaikutukset pinta- ja pohjavesiin 20<br />
5.3.7 Luontovaikutukset<br />
5.3.8 Vaikutukset yhdyskuntarakenteeseen, maankäyttöön ja<br />
20<br />
maisemaan 20<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
7.4.2008<br />
5.3.9 Vaikutukset virkistyskäyttöön 20<br />
5.3.10 Vaikutukset maa- ja kallioperään 20<br />
5.3.11 Vaikutukset ihmisten terveyteen, elinoloihin ja viihtyvyyteen 20<br />
5.3.12 Vaikutukset luonnonvarojen hyödyntämiseen 21<br />
5.3.13 Vaikutukset jätehuoltoon 21<br />
5.3.14 Riskit ja häiriötilanteet 21<br />
5.3.15 Haitallisten vaikutusten lieventäminen 21<br />
5.3.16 Vaihtoehtojen vertailu 21<br />
6. YMPÄRISTÖN NYKYTILA JA ARVIOIDUT<br />
YMPÄRISTÖVAIKUTUKSET 22<br />
6.1 Ilmanlaatu ja leviämismallilaskelmat 22<br />
6.1.1 Ilmanlaadun nykytila 22<br />
6.1.2 Leviämismallilaskelmien tulokset ja niiden arviointi 22<br />
6.2 Dioksiinit, furaanit ja raskasmetallit 30<br />
6.2.1 Vaikutukset Pilvilampeen 33<br />
6.3 Melu 36<br />
6.3.1 Melun ohjearvot sisällä ja ulkona 36<br />
6.3.2 Melu nykytilassa 36<br />
6.3.3 Melu rakentamisvaiheessa 36<br />
6.3.4 Melu polttolaitoksen toiminnan aikana ja sen vaikutukset 36<br />
6.4 Liikenne 39<br />
6.4.1 Liikenteen nykytilanne 39<br />
6.4.2 Hankkeen vaikutus liikenteeseen ja vaihtoehtojen vertailu 39<br />
6.5 Kaavoitustilanne ja maankäyttö 40<br />
6.5.1 Maankäyttö 40<br />
6.5.2 Kaavoitustilanne 40<br />
6.5.3 Suojelualueet ja –kohteet maankäyttösuunnitelmissa 41<br />
6.5.4 Vaikutukset kaavoitukseen 41<br />
6.6 Maa- ja kallioperä 41<br />
6.6.1 Nykytila 41<br />
6.6.2 Vaikutukset maa- ja kallioperään 41<br />
6.7 Pinta- ja pohjavedet 42<br />
6.7.1 Kuormitus ja pintavesien nykytila 42<br />
6.7.2 Vaikutukset pintaveteen 44<br />
6.7.3 Pohjavedet 44<br />
6.7.4 Vaikutukset pohjaveteen 44<br />
6.8 Kasvillisuus ja eläimistö 45<br />
6.8.1 Kasvillisuus 45<br />
6.8.2 Eläimistö<br />
6.8.3 Vaikutukset kasvillisuuteen ja eläimistöön sekä vaihtoehtojen<br />
46<br />
vertailu 46<br />
6.9 Suojeltavat ja muut erityiset luontokohteet 48<br />
6.7.1 Natura 2000-alueet 48<br />
6.7.2 Lintuvesiensuojeluohjelma-alueet 48<br />
6.9.1 Vaikutukset suojelualueisiin 48<br />
6.9.2 Vaikutukset luontodirektiivin ja lintudirektiivin lajeihin 48<br />
6.9.3 Vaikutukset uhanalaisiin lajeihin 48<br />
6.9.4 Vaihtoehtojen vertailu 48<br />
6.10 Virkistyskäyttö 49<br />
6.11 Maisema 50<br />
6.11.1 Nykytila 50<br />
1
6.12 Muinaisjäännökset ja kulttuuriperintö 51<br />
6.13 Sosiaaliset vaikutukset 51<br />
6.13.1 Esittelytilaisuudet ja kyselylomakkeet 51<br />
6.13.3 Sosiaalisten vaikutusten arvioinnin luotettavuus 52<br />
6.14 Elinkeinoelämä ja työllisyys 53<br />
6.14.1 Nykytilanne 53<br />
6.14.2 Vaikutukset elinkeinoelämään ja työllisyyteen 53<br />
6.15 Vaikutukset ihmisten terveyteen 53<br />
6.16 Luonnonvarojen hyödyntäminen 53<br />
6.16.1 Vaikutukset luonnonvarojen hyödyntämiseen 53<br />
6.17 Jätehuolto 53<br />
6.17.1 Nykytilanne 53<br />
6.17.2 Vaikutukset jätehuoltoon 54<br />
6.18 Ympäristöriskit ja häiriötilanteet 54<br />
6.19 Yhteisvaikutukset ja vaihtoehtojen vertailu 55<br />
6.19.1 Melun yhteisvaikutukset 55<br />
6.19.2 Liikenteen yhteisvaikutukset 55<br />
6.19.3 Yhteisvaikutukset pintavesiin 55<br />
6.19.4 Yhteisvaikutukset pohjavesiin 55<br />
6.19.5 Vaihtoehtojen vertailu 56<br />
7. HAITALLISTEN VAIKUTUSTEN VÄHENTÄMISKEINOT 58<br />
7.1 Rakentamisen ja sijoittumisen aikaiset vaikutukset 58<br />
7.2 Laitokselle tuotavan jätteen käsittely 58<br />
7.3 Savukaasujen päästöt 58<br />
7.4 Jäte- ja jäähdytysvesien vaikutukset 58<br />
7.5 Melu- ja hajuvaikutukset 58<br />
7.6 Kemikaalien kuljetus, käyttö ja varastointi 58<br />
7.7 Liikenteen vaikutukset 58<br />
8. EPÄVARMUUSTEKIJÄT ARVIOINNISSA 59<br />
9. HANKKEEN SUHDE YMPÄRISTÖNSUOJELUA KOSKEVIIN<br />
SÄÄDÖKSIIN, SUUNNITELMIIN JA OHJELMIIN 60<br />
9.2 Alueellinen jätesuunnitelma 60<br />
9.3 Jätehuoltoa koskevat vaatimukset 60<br />
9.4 Suojeluohjelmat<br />
9.5.1 Arinapolttotekniikan edut ja haitat muihin polttotekniikoihin<br />
60<br />
verrattuna 61<br />
10. HANKKEEN TOTEUTTAMISKELPOISUUS 62<br />
10.1 Hankkeen toteuttamiskelpoisuuden arviointi 62<br />
10.2 Tekninen toteuttamiskelpoisuus 62<br />
10.3 Yhteiskunnallinen toteuttamiskelpoisuus 62<br />
10.4 Ympäristöllinen toteuttamiskelpoisuus 62<br />
10.5 Sosiaalinen toteuttamiskelpoisuus 62<br />
10.6 Yhteenveto hankkeen toteuttamiskelpoisuudesta 62<br />
11. EHDOTUS SEURANTAOHJELMAKSI 63<br />
11.1 Seurannan periaatteet 63<br />
11.2 Jätepolttoaineiden laatu 63<br />
11.3 Savukaasupäästöjen tarkkailu 63<br />
11.4 Tuhkien laatu 63<br />
11.5 Pinta- ja pohjavedet 63<br />
11.6 Raportointi 63<br />
2<br />
12. HANKKEEN EDELLYTTÄMÄT SUUNNITELMAT, LUVAT JA<br />
PÄÄTÖKSET 64<br />
12.1 Kaavojen muuttamisen ja laatimisen tarve 64<br />
12.2 Rakennuslupa 64<br />
12.3 Ympäristölupa 64<br />
12.4 Kemikaalilain mukainen ilmoitus tai lupa 64<br />
12.5 Muut luvat ja selvitykset 64<br />
13. OHJAUSRYHMÄ JA PROJEKTIRYHMÄ 65<br />
14. LÄHTEITÄ 66<br />
YHTEYSTIEDOT 67<br />
Liite 1 Yhteysviranomaisen lausunto arviointiohjelmasta<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
1. JOHDANTO<br />
Pohjanmaalla suunnitellaan kunnallisten jätehuoltoyhtiöiden<br />
yhteistä jätteen energiahyödyntämistä. Hanketta varten on<br />
perustettu yhteisyritys, <strong>Westenergy</strong> Oy Ab. Yhteisyrityksessä<br />
ovat osakkaina Ab Stormossen Oy, Lakeuden Etappi Oy,<br />
Vestia Oy, Botniarosk Ab ja Millespakka Oy. Hankkeeseen<br />
osallistuu myös paikallisen kaukolämpöverkon omistaja<br />
Vaasan Sähkö Oy. Myöhemmin hankkeeseen mahdollisesti<br />
mukaan tulevia yhtiöitä ovat muun muassa Ab Ekorosk Oy ja<br />
Sammakkokangas Oy.<br />
Yhdyskuntajätteiden hyödyntäminen energiana on ollut<br />
Suomessa toistaiseksi vähäistä. Valtakunnallisessa jätehuoltosuunnitelmassa<br />
vuoteen 2005 oli asetettu tavoitteeksi jätteen<br />
hyödyntämisasteen nostaminen 70 prosenttiin vuoteen<br />
2005 mennessä. Hyödyntämistavoitteesta jäätiin kauas.<br />
Yhdyskuntajätteestä hyödynnettiin vuonna 2004 noin 38 prosenttia,<br />
ja energiana hyödyntämisen osuus jäi kahdeksaan<br />
prosenttiin.<br />
Jätteiden hyödyntämisasteen nostaminen asettaa vaatimuksia<br />
myös jätteiden energiakäytölle. Valtakunnallisen jätesuunnitelman<br />
vuoteen 2016 taustaraportissa esitetään, että vuonna<br />
2016 energiana hyödynnettäisiin yhteensä noin 30 prosenttia<br />
syntyvästä yhdyskuntajätteestä. Hyödyntämisasteen nostaminen<br />
edellyttää tehokkaita toimia, jossa jätteiden tuottajien<br />
tarpeita varten kehitetään keräily- ja kuljetus- sekä käsittelyjärjestelmät,<br />
jotka mahdollistavat yhä tehokkaamman kierrätyksen<br />
ja muun hyödyntämisen mukaan lukien energiahyödyntämisen<br />
valtakunnallisten tavoitteiden mukaisesti. Myös ympäristöministeri<br />
Kimmo Tiilikaisen helmikuussa 2008 esittämien<br />
lausuntojen mukaan Suomeen voisi mahtua viidestä kymmeneen<br />
jätteenpolttolaitosta: Näin saadaan hyödynnettyä sitä<br />
polttokelpoista jätettä, jolle ei parempaa hyödyntämismuotoa<br />
ole olemassa.<br />
Hankkeella voidaankin turvata siihen osallistuvien jätehuoltoyhtiöiden<br />
alueella jätteiden hyötykäytön edistymisen jätehuollolle<br />
asetettujen vaatimusten mukaisesti. <strong>Jätteen</strong> energiahyötykäytössä<br />
hyödynnetäänkin sellaista jätettä, joka muutoin<br />
ohjautuisi alueellisten jätehuoltoyhtiöiden loppusijoitusalueille.<br />
Näin myös loppusijoitusalueiden tarve ja niiden kuormitus<br />
pienenee.<br />
Paitsi että jätehuollon energiahyötykäyttö edistyy, niin hanke<br />
monipuolistaa Vaasan Sähkön kaukolämmön ja sähkön tuotantokapasiteettia.<br />
<strong>Jätteen</strong>poltolla tuotetulla kaukolämmöllä<br />
voidaan korvata merkittävä osa Vaasan kaukolämmön tuotannossa<br />
käytetystä öljystä ja osa kivihiilen käytöstä.<br />
Suunnitelmien mukaan jätehuoltoyhtiöiden yhteisomistama<br />
polttolaitos sijoitetaan Ab Stormossen Oy:n alueelle<br />
Mustasaaren kuntaan. Mustasaaressa sijaitsee Stormossenin<br />
jätekeskusalue, jonka olemassa oleva infrastruktuuri soveltuu<br />
hyvin myös polttolaitoksen tarpeita palvelemaan. Polttolaitos<br />
on alustavasti mitoitettu 120 000 – 150 000 jätetonnille vuodessa.<br />
Polttolaitos myy energiaa Vaasan Sähkö Oy:lle, joka<br />
käyttää sitä sähkön ja kaukolämmön tuotantoon.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Hankkeen ympäristövaikutukset arvioidaan ympäristövaikutusten<br />
arviointimenettelystä (YVA) annetun lain ja –asetuksen<br />
mukaisessa laajuudessa, koska hanke luetaan YVA-asetuksen<br />
6 §:n hankeluettelon kohtaan: ”11) jätehuolto ... b) muiden jätteiden<br />
kuin ongelmajätteiden polttolaitokset [..], joiden mitoitus<br />
on enemmän kuin 100 tonnia jätettä vuorokaudessa”.<br />
Tämä ympäristövaikutusten arviointiselostus on YVA-lain ja<br />
–asetuksen mukainen asiakirja, johon on koottu tiedot hankkeen<br />
ympäristövaikutuksista, arvioinnin toteutuksesta sekä<br />
arviointimenettelyn järjestämisestä. Arviointi tehtiin YVAasetuksen<br />
mukaisen suunnitelman, ympäristövaikutusten arviointiohjelman<br />
ja siitä annettujen lausuntojen, mielipiteiden<br />
sekä yhteysviranomaisen niiden perusteella antaman lausunnon<br />
mukaisesti.<br />
Ympäristövaikutusten arvioinnin tavoitteena on tuoda tietoa<br />
hankkeen ympäristövaikutuksista suunnitteluun ja päätöksentekoon.<br />
Arvioinnin tarkoituksena on myös lisätä kansalaisten<br />
tiedonsaantia ja osallistumismahdollisuuksia.<br />
Ympäristövaikutusten arviointiselostus ja yhteysviranomaisen<br />
siitä antama lausunto liitetään hankkeen edellyttämiin lupahakemuksiin.<br />
Ympäristövaikutusten arvioinnin yhteysviranomaisena tässä<br />
hankkeessa toimi Länsi-Suomen ympäristökeskus.<br />
Ympäristövaikutusten arvioinnin teki hankkeesta vastaavan<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab:n toimeksiannosta Ramboll Finland Oy.<br />
YVA-konsulttina toimineesta Ramboll Finland Oy:stä ympäristövaikutusten<br />
arviointityöhön ovat osallistuneet FT dos.<br />
Joonas Hokkanen, johtava asiantuntija FK Ari Hanski, suunnittelupäällikkö<br />
ins. Ari Rinkinen, FM kemisti Hanna Hookana,<br />
tutkimusins. Janne Ristolainen, FM biologi Kaisa Torri sekä<br />
tekniset avustajat Kirsi Hakala ja Kirsti Kuusela. Ilmapäästöjen<br />
leviämismallilaskelmat on tehty Ilmatieteen laitoksella, jossa<br />
mallintamisesta vastasivat Murat Buyukay, Sari Lappi ja Harri<br />
Pietarila.<br />
3
2. HANKKEEN TAUSTA JA TAVOITTEET<br />
2.1 Hankkeesta vastaava<br />
Hankkeesta vastaava on alueellisten jäteyhtiöiden yhteisyritys<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab. Yhteisyritys on rekisteröity kaupparekisteriin<br />
1.1.2008 ja sen Y-tunnus on 2165379-9.<br />
Yhteisyrityksessä ovat tällä hetkellä mukana Ab Stormossen<br />
Oy, Vestia Oy, Lakeuden Etappi Oy, Oy Botniarosk Ab ja<br />
Millespakka Oy. Yrityksen osakaspohja laajenee mahdollisesti<br />
tulevaisuudessa. Muita hankkeeseen mahdollisesti<br />
myöhemmin mukaan tulevia yhtiöitä ovat, Ab Ekorosk Oy ja<br />
Sammakkokangas Oy. Yhteisyrityksen toiminta-alueella sijaitsevat<br />
kunnat on esitetty kuvassa 2.1.<br />
2.1.1 Yhteisyrityksen osapuolet<br />
Ab Stormossen Oy<br />
Ab Stormossen Oy on seitsemän kunnan omistama jätehuoltoyhtiö,<br />
jonka omistama jätekeskus sijaitsee Koivulahdessa,<br />
Mustasaaren kunnassa. Yhtiön toiminta-alueella asuu noin<br />
100 000 ihmistä ja sen liikevaihto vuonna 2006 oli lähes 8<br />
miljoonaa euroa.<br />
Stormossen Oy kuuluu johtaviin jätteen hyötykäyttäjiin.<br />
Stormossenilla on Koivulahdessa toimiva jätekeskus, jossa<br />
hyödynnetään jätteitä sekä materiaalina että energiana.<br />
Vuonna 2006 yhteensä 75 % yhdyskuntajätteestä hyödynnettiin;<br />
kierrättämällä tai materiaalina hyödynnettiin 50 % ja<br />
energiana 25 %. Koivulahdessa toimiviin laitoksiin kuuluu<br />
MBT-laitos (mekaanis-biologinen käsittelylaitos), joka tuottaa<br />
biokaasua ja humusmultaa keittiöjätteen biologisesti<br />
hajoavasta osasta. Laitoksessa mekaanisesti eroteltu<br />
polttokelpoinen jäte toimitetaan tällä hetkellä<br />
Ewapower Oy Ab:lle pelletöitäväksi. Pelletit<br />
4<br />
toimitetaan edelleen sellaiselle voimalaitokselle, jolla on lupa<br />
polttaa jätteitä. Lisäksi Koivulahdessa käsitellään pilaantuneita<br />
maita. Koivulahden uusi kaatopaikka on otettu käyttöön<br />
vuonna 2004, samana vuonna suljettiin alueen vanha kaatopaikka.<br />
Vestia Oy<br />
Vestia Oy on kuntien omistama alueellinen jätehuoltoyhtiö, joka<br />
ennen vuotta 2007 toimi nimellä Jokilaaksojen Jäte Oy. Yhtiön<br />
omistaa 20 kuntaa Siika-, Pyhä-, Kala- ja Lestinjokilaaksoista.<br />
Vestia Oy:n toimialueella asuu noin 100 000 asukasta. Yhtiön<br />
liikevaihto vuonna 2006 oli 4,75 miljoonaa euroa. Yhtiöllä on<br />
jätekeskus Ylivieskassa.<br />
Lakeuden Etappi Oy<br />
Lakeuden Etappi Oy on Etelä-Pohjanmaalla toimiva jätehuoltoyhtiö,<br />
jonka omistavat sen perustaneet 13 kuntaa. Yhtiön<br />
toimialueella on noin 135 000 asukasta. Yhtiön liikevaihto<br />
vuonna 2006 oli noin 10 miljoonaa euroa. Lakeuden Etapilla<br />
on jäteasemat jokaisessa toimialueen kunnassa, ja lisäksi yhtiöllä<br />
on kaatopaikka ja biokaasulaitos jätehuoltokeskuksessa<br />
Ilmajoella.<br />
Kuva 2.1 Polttolaitoksen toiminta-alueella sijaitsevat kunnat.<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
Oy Botniarosk Ab<br />
Oy Botniarosk Ab on kahdeksan kunnan vuonna 1996 perustama<br />
jätehuoltoyhtiö jonka toiminta-alueella asuu noin 48 000<br />
ihmistä. Botniaroskilla on jätekeskus Teuvalla. Yhtiön liikevaihto<br />
vuonna 2006 oli 2,4 miljoonaa euroa.<br />
Millespakka Oy<br />
Millespakka Oy on kymmenen kunnan omistama yritys, joka<br />
on perustettu vuonna 1996. Yhtiön toiminta-alueella asuu noin<br />
31 000 henkilöä ja yhtiön liikevaihto vuonna 2006 oli noin miljoona<br />
euroa.<br />
2.1.2 Mahdollisesti mukaan tulevat yhtiöt<br />
Sammakkokangas Oy<br />
Sammakkokangas on kahdeksan kunnan omistama alueellinen<br />
jätehuoltoyhtiö. Yhtiö on perustettu vuonna 2003. Yhtiön<br />
toimialueella asuu noin 34 000 asukasta ja yrityksen liikevaihto<br />
vuonna 2005 oli noin 1,7 miljoonaa euroa.<br />
Ab Ekorosk Oy<br />
Ab Ekorosk Oy on perustettu vuonna 1990. Yhtiöllä on 14<br />
omistajakuntaa, joiden alueella asukkaita on yhteensä noin<br />
112 000. Yhtiön liikevaihto vuonna 2006 oli 7,8 miljoonaa euroa.<br />
Storkohmoon sijoittuvan uuden jätteen loppusijoituspaikan<br />
on tarkoitus valmistua kesään 2008 mennessä.<br />
2.1.3 Hankkeen muut osapuolet<br />
Vaasan Sähkö Oy<br />
Alueellisten jäteyhtiöiden lisäksi hankkeeseen osallistuu<br />
Vaasan Sähkö Oy. Edellä esitelty yhteisyritys on alueellisten<br />
jätehuoltoyhtiöiden yhteisomistuksessa, ja Vaasan Sähkö Oy<br />
investoi osaltaan polttolaitoksen energialaitteistoon.<br />
Vaasan Sähkö -konserni on lämpö- ja sähköenergiaa asiakkailleen<br />
toimittava energiayhtiö. Vaasan kaupunki omistaa<br />
99,9 prosenttia yhtiön osakekannasta, yrityksen vuoden 2006<br />
liikevaihto oli 91,9 miljoonaa euroa. Vaasan Sähkön tytäryhtiö<br />
Vaasan Sähköverkko Oy:n sähkönjakeluverkko kattaa Vaasan,<br />
Mustasaaren, Laihian, Vöyrin, Maalahden ja Korsnäsin alueet<br />
sekä pieniä alueita Närpiössä ja Jurvassa. Kaukolämpöä myydään<br />
pääasiassa Vaasan kaupungin alueelle.<br />
Vaasan Sähkön kaukolämpöyksikkö toimittaa vuodessa noin<br />
600 GWh kaukolämpöä asiakkailleen. Pääasiallisena polttoaineena<br />
kaukolämpötuotannossa käytetään kivihiiltä, huipputehot<br />
sekä kesäkauden kaukolämpö tuotetaan öljyllä.<br />
2.2 Aiemmat selvitysvaiheet<br />
Hankkeesta on laadittu taustaselvitys vuonna 2002 ja selvitystä<br />
on täydennetty vuonna 2007 (Förundersökning för avfall till<br />
fjärrvärme 2002 ja 2007). Selvityksissä on tarkasteltu kahta eri<br />
jätteenpolttomäärää. Tarkastelut on tehty 50 000 ja 120 000<br />
jätetonnille vuodessa. Selvityksissä on tarkasteltu kolmea eri<br />
sijoituspaikkavaihtoehtoa, jotka olivat Stormossen, Vaskiluoto<br />
ja Pitkämäki.<br />
Hankkeen toteuttamisesta on laadittu liiketoimintasuunnitelma.<br />
Jätehuoltoyhtiöiden yhteisyrityksen ohella hankkeeseen<br />
osallistuu paikallisen kaukolämpöverkon omistaja. Jäteyhtiöt<br />
sitoutuvat toimittamaan polttolaitoksella sen edellyttämän<br />
määrän laitokselle soveltuvaa jätepolttoainetta. Muodostettava<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
yhteisyritys tarjoaa jätehuoltoyrityksille jätteen termistä käsittelypalvelua<br />
omakustannehintaan. Perustettava yhtiö myös vastaa<br />
tuhkien toimittamisesta jatkokäsittelyyn.<br />
<strong>Jätteen</strong> energiahyötykäyttöön tulee suunnittelualueelta<br />
120 000 – 150 000 tonnia vuodessa polttoon soveltuvaa jätettä.<br />
Se jakautuu suunnittelualueella toimivien jätehuoltoyhtiöiden<br />
kesken myöhemmin sovittavalla tavalla.<br />
2.3 Hankkeen tavoitteet<br />
Hankkeen tavoitteena on löytää sekä ympäristöpoliittisesti, teknisesti<br />
että taloudellisesti hyväksyttävä ratkaisu kaatopaikoille<br />
nykyisin sijoitettavien jätteiden sisältämän energian hyötykäytölle<br />
Pohjanmaan kolmen maakunnan, Pohjois-Pohjanmaan<br />
eteläisen osan alueella ja mahdollisesti muilla läheisillä alueilla<br />
valtakunnallisten jätehuollon tavoitteiden saavuttamiseksi.<br />
Hankkeen tavoitteena on näin saada yhdyskuntajätteen ja<br />
muun jätteen energiasisältö hyötykäyttöön kaukolämpönä ja<br />
sähkönä ympäristöä mahdollisimman vähän rasittavalla tavalla.<br />
Polttolaitoksessa hyödynnetään syntypaikkalajiteltua jätettä, josta<br />
on poistettu suurin osa orgaanisesta jätteestä. Poltettavaksi<br />
päätyvä jäte on pääosin materiaalihyödynnettäväksi ja kierrätettäväksi<br />
kelpaamatonta osaa yhdyskuntajätteestä.<br />
Hyödyntämällä yhdyskunnissa syntyvää polttokelpoista jätettä<br />
energialähteenä voidaan vastaavasti vähentää kivihiilen<br />
ja öljyn käyttöä kaukolämmön tuottamisessa. Kaatopaikoille<br />
toimitettavan jätteen määrän vähenemisen myötä myös kaatopaikoilla<br />
syntyvät kasvihuonekaasupäästöt vähenevät.<br />
Hankkeen tarkoituksena on myös saada aikaan yhteistyötä<br />
energia- ja jätehuoltosektoreiden välille. Hankkeen teknistaloudellisiin<br />
tavoitteisiin kuuluu kilpailukykyinen laitos, joka<br />
täyttää tällä hetkellä tiedossa olevat vaatimukset.<br />
Polttolaitoksella tuotetaan höyryä, jonka Vaasan Sähkö käyttää<br />
sähkön ja kaukolämmön tuottamiseen. Uudella polttolaitoksella<br />
turvataan merkittävä osa Vaasan alueen nykyisestä<br />
kaukolämpötuotannosta ja vastataan kasvaneeseen kaukolämmön<br />
kysyntään<br />
2.4 Lainsäädännön vaatimukset<br />
Jätelain (1072/1993) mukaan jäte on hyödynnettävä, jos se on<br />
teknisesti mahdollista ja jos siitä ei aiheudu kohtuuttomia lisäkustannuksia<br />
verrattuna muulla tavoin järjestettyyn jätehuoltoon.<br />
Jätelain 3 luvun 6 §:ssä määrätään että ensisijaisesti on<br />
pyrittävä hyödyntämään jätteen sisältämä aine ja toissijaisesti<br />
sen sisältämä energia. Vielä nykyisin valtaosa kierrätykseen<br />
kelpaamattomasta mutta energiahyödyntämiseen soveltuvasta<br />
jätteestä ohjautuu kaatopaikoille loppusijoitettavaksi.<br />
Kierrätykseen kelpaamattomasta materiaalista valmistetulla<br />
polttoaineella voitaisiin näin paitsi korvata neitseellisiä polttoaineita<br />
ja säästää luonnonvaroja myös vähentää merkittävästi<br />
loppusijoitettavaa jätemäärää sekä vähentää kaatopaikkojen<br />
kasvihuonevaikutusta lisäävien metaanipäästöjen määrää.<br />
<strong>Jätteen</strong> energiasisällön hyödyntämistä säätelee tarkoin EU:n<br />
jätteenpolttodirektiivi, joka on sovitettu Suomen lainsäädäntöön<br />
valtioneuvoston asetuksella jätteen polttamisesta<br />
(362/2003). <strong>Jätteen</strong>polttodirektiivi sisältää jätteenpolttoa koskevia<br />
velvoittavia vaatimuksia, joiden tavoitteena on ehkäistä<br />
jätteiden poltosta aiheutuvia ympäristöhaittoja. Direktiivi mm.<br />
5
määrittelee jätteenpolttolaitoksille yksityiskohtaiset päästöraja-arvot,<br />
joita ei saa ylittää. <strong>Jätteen</strong>polttoasetuksen määrittelemät<br />
päästöraja-arvot on esitelty edempänä taulukossa 3.3.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttoasetuksella ja samanaikaisesti annetulla ympäristönsuojeluasetuksen<br />
muutoksella säädettiin vaatimukset<br />
jätteenpoltolle. Vaatimukset perustuvat parhaaseen käytettävissä<br />
olevaan tekniikkaan (BAT, best available techniques) ja<br />
koskevat poltettavan jätteen laadun selvittämistä, poltto-olosuhteita,<br />
päästöjä ilmaan ja veteen, päästöjen mittaamista,<br />
toimintaa häiriötilanteissa ja poltossa muodostuvan jätteen<br />
(tuhkan) käsittelemistä ja hyödyntämistä. Asetusten taustalla<br />
on EU:n jätteenpolttodirektiivin lisäksi IPPC-direktiivin (96/61/<br />
EY) BAT/BREF vaatimukset. IPPC-direktiivi on annettu ympäristön<br />
pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi.<br />
BREF:t ovat parhaan käytettävissä olevan tekniikan<br />
(BAT) vertailuasiakirjoja, joita käytetään apuna kun arvioidaan<br />
mikä on direktiivin määrittelemillä toimialoilla kulloisessakin tilanteessa<br />
ympäristön kannalta parasta käytettävissä olevaa<br />
tekniikkaa. BREF-asiakirjat eivät ole säädöksiä, vaan informatiivisia<br />
tausta-asiakirjoja. Vertailuasiakirjassa on kuvattu parhaat<br />
käyttökelpoiset polttotekniikat, ja arinapolttotekniikkaa on<br />
käsitelty yhtenä BAT:n mukaisista yhdyskuntajätteiden polttotekniikoista.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitos tukee Euroopan neuvoston direktiivin<br />
1999/31/EY (ns. kaatopaikkadirektiivi) asettamia tavoitteita.<br />
Kaatopaikkadirektiivissä edellytetään muun muassa että<br />
vuonna 2016 biohajoavaa yhdyskuntajätettä sijoitetaan kaatopaikoille<br />
enintään 35 % vuonna 1994 syntyneestä biohajoavan<br />
yhdyskuntajätteen määrästä. Jätteiden kierrätyksen tehostamisen<br />
ohella jätteiden hyödyntäminen energiantuotannossa<br />
jätteenpolttolaitoksissa on yksi keinoista toteuttaa direktiivin<br />
tavoitteita.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitos tukee jätelain asettamia yleisiä tavoitteita<br />
vähentämällä jätteiden läjittämistä kaatopaikoille ja lisäämällä<br />
niiden hyödyntämistä energiana. Lisäksi jätteenpoltolla vähennetään<br />
hiilidioksidipäästöjä. Arvioitava hanke suunnitellaan<br />
jätteen energiakäyttöä koskevien säädösten mukaisesti<br />
ja se täyttää sekä tekniikaltaan että päästötasoiltaan näiden<br />
säädösten vaatimukset.<br />
2.5 Liittyminen muihin hankkeisiin ja<br />
suunnitelmiin<br />
Hankkeen keskeiset liittymät muihin hankkeisiin ovat<br />
Stormossenin alueen infrastruktuurin hyödyntäminen ja<br />
Vaasan Sähkön kaukolämmön ja sähköntuotanto. Vaasan<br />
Sähkön osalta hanke korvaa kaukolämmöntuotannossa öljyä<br />
ja kivihiiltä.<br />
Polttolaitoksen sijoittuminen Stormossenin jätekeskusalueelle<br />
mahdollistaa jätekeskuksen olemassa olevan infrastruktuurin<br />
hyödyntämisen. Polttolaitos voi hyödyntää mm. jätekeskuksen<br />
vastaanottoa, kuormien punnitusasemaa, liikennöintialueita ja<br />
mahdollista välivarastointia. Myös alueen vartiointi voidaan<br />
laajentaa palvelemaan myös polttolaitoksen tarpeita.<br />
Polttolaitos liittyy kiinteästi Stormossenin nykyiseen toimintaan,<br />
sillä jätteenpoltto toimii vaihtoehtona jätteen loppusijoittamiselle<br />
kaatopaikalle. Stormosseniin tuodaan vuosittain<br />
noin 130 000 tonnia jätettä. Uuden polttolaitoksen myötä<br />
6<br />
Stormossenin yhtiökumppaneilta tulisi polttolaitokseen yhteensä<br />
noin 80 000 tonnia jätettä ja loput jäteraaka-aineesta<br />
tulisivat Stormossenin jätehuoltoyhtiön toiminta-alueelta.<br />
Polttolaitoksen myötä Stormossenin alueelle toimitettavan<br />
jätteen määrä kasvaisi nykytilanteeseen verrattuna noin<br />
80 000-100 000 t/a.<br />
Suomessa on tällä hetkellä kaksi toimivaa yhdyskuntajätteen<br />
polttolaitosta, jotka sijaitsevat Turussa ja Riihimäellä. Kotkan<br />
Energian jätteenpolttolaitos käynnistyy vuoden 2008 aikana.<br />
Tämän lisäksi esikäsiteltyä jätettä poltetaan kymmenessä<br />
energialaitoksessa.<br />
Näiden polttolaitosten lisäksi maassamme on suunnitteilla<br />
viitisentoista laitosta (arinapoltto, leijupoltto ja kaasutus).<br />
Näistä suunnitteilla olevista laitoksista vain osa toteutuu. Myös<br />
Pohjanmaan alueella on käyty keskustelua muista polttolaitoksista.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitossuunnitelmia on ollut esillä mm.<br />
Pietarsaaressa ja Seinäjoella.<br />
Valtakunnallinen jätesuunnitelma<br />
Ympäristöministeriö asetti vuonna 2005 ns. VALTSU-työryhmän<br />
ohjaamaan valtakunnallisen jätesuunnitelman laatimista ja<br />
jätelain uudistamisen selvittämistä. Työryhmä teki ehdotuksensa<br />
valtakunnalliseksi jätesuunnitelmaksi vuoteen 2016<br />
(Ympäristöministeriö 2007).<br />
Ehdotuksessa on esitetty tavoitteet ja ohjauskeinot mm. seuraaville<br />
osa-alueille:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
materiaalitehokkuus<br />
kierrätys<br />
vaarallisten aineiden hallinta<br />
jätehuollon ilmastovaikutukset<br />
jätteiden ympäristö- ja terveyshaitat<br />
• jäteosaaminen<br />
<strong>Westenergy</strong>n polttolaitos tukee toiminnoillaan valtakunnallista<br />
jätesuunnitelmaa.<br />
2.6 Hankkeen suunnittelutilanne ja<br />
toteutusaikataulu<br />
Hankkeesta on laadittu liiketoimintasuunnitelma, joka valmistui<br />
15.8.2007. Hankkeen tarvitsemien rakennuslupien ja<br />
ympäristölupien hakeminen aloitetaan kun se suunnittelun,<br />
kaavoituksen ja ympäristövaikutusten arvioinnin suhteen on<br />
mahdollista.<br />
Rakennustyöt on tarkoitus aloittaa sen jälkeen kun laitoksen<br />
rakentamiseen on saatu tarvittavat luvat. Laitoksen käyttöönotto<br />
voi tapahtua sen jälkeen kun hankkeelle on myönnetty<br />
ympäristölupa. Hankkeen aikataulun keskeiset tekijät:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
Laitoksen suunnittelu on aloitettu<br />
Laitoksen YVA valmistuu keväällä 2008<br />
Laitoksen ympäristölupahakemus jätetään lupaviranomaiselle<br />
vuoden 2008 aikana<br />
Rakentaminen alkaa vuoden 2009 aikana<br />
Koekäyttö alkaa syksyllä 2012<br />
Sähkön ja lämmön tuotanto alkaa 1.1.2013<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
3. HANKKEEN KUVAUS<br />
3.1 Arvioidut vaihtoehdot<br />
Polttolaitoksen rakentaminen, VE1 ja VE2<br />
•<br />
•<br />
VE1 Polttolaitoksen rakentaminen ja käyttö, jätteenpoltto<br />
120 000 tonnia vuodessa<br />
VE2 Polttolaitoksen rakentaminen ja käyttö, jätteenpoltto<br />
150 000 tonnia vuodessa<br />
Hankkeen toteuttamatta jättäminen, VE0<br />
• VE0 Polttolaitoksen toteuttamatta jättäminen. Tässä vaihtoehdossa<br />
poltettavat jätteet sijoitetaan alkuvaiheessa<br />
kaatopaikalle, mutta jonkin aikajänteen sisällä palava jae<br />
kuljetetaan jonkun muun toimijan energian tuotantolaitokseen.<br />
3.2 Hankkeen sijoittuminen<br />
Laitos tulisi sijoittumaan Mustasaaren kuntaan Stormossenin<br />
jätehuoltokeskuksen alueelle. Alue sijaitsee Vaasan kaupungin<br />
rajan läheisyydessä valtatien 8 eteläpuolella. Suunnittelualueen<br />
omistaa jätehuoltoyhtiö ja ympäröivät alueet ovat yksityisessä<br />
omistuksessa.<br />
Alue on kaavoitettu jätehuoltotoimintoja varten ja alueen infrastruktuuri<br />
punnitus- ja valvontajärjestelmineen soveltuu hyvin<br />
palvelemaan polttolaitosta. Alueen sijainti on esitetty kuvassa<br />
3.1. Stormossenin alueella on kaksi vaihtoehtoista sijoituspaikkaa<br />
laitokselle. Sijoituspaikkavaihtoehdot on esitetty kuvassa<br />
3.2.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
1<br />
2<br />
Kuva 3.1 Hankkeen sijainti.<br />
SUUNNITTELUALUE<br />
Suunnittelualue<br />
<br />
Kuva 3.2 Polttolaitoksen vaihtoehtoiset sijoituspaikat Stormossenin alueella. (Kuvat:sijoitusvaihtoehdot)<br />
0<br />
1000m<br />
7
3.3 Voimalaitoksen tekniset tiedot<br />
Laitos on perinteinen arinakattilalaitos, jossa polttolämpötila<br />
on yli 1000 °C. <strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen energiantuotannon kokonaishyötysuhde<br />
on korkea, noin 87-92 %. Laitos tulee ympärivuotiseen,<br />
jatkuvaan käyttöön.<br />
Taulukko 3.1 Hankkeen keskeiset tekniset tiedot.<br />
8<br />
Selite Yksikkö ja lukuarvo<br />
Polttoaineteho 40 – 50 MW<br />
Sähköteho 10 - 15 MW<br />
Lämpöteho 30 - 35 MW<br />
Kokonaishyötysuhde 87 – 92 %<br />
Huipun käyttöaika keskimäärin 7 500 tuntia vuodessa<br />
Vuosittainen käyttöaika keskimäärin 8 000 tuntia<br />
Vuotuinen sähköntuotanto keskimäärin 70 – 90 GWh<br />
Vuotuinen lämmöntuotanto keskimäärin 220 – 280 GWh<br />
3.4 Hyödynnettävä jäte ja jätevarasto<br />
Hankkeessa on tarkoitus hyödyntää energiana syntypaikkalajiteltua<br />
kotitalouksien, yritysten ja teollisuuden jätettä ja rakennusjätettä<br />
yhteensä 120 000 – 150 000 tonnia vuodessa.<br />
Energiakäyttöön tuleva jäte kootaan mukana olevien jätehuoltoyhtiöiden<br />
toiminta-alueelta.<br />
Polttolaitokselle tuleva jäte on kotitalouksien, palvelujen ja<br />
teollisuuden jätteiden syntypaikkalajittelun jälkeen muuhun<br />
hyödyntämiseen kelpaamatonta materiaalia. Nämä ovat jääneet<br />
jäljelle, kun jätteestä on eroteltu ongelmajätteet, materiaalina<br />
hyödynnettävät jakeet sekä laitoskäsittelyyn päätyvät<br />
jätteet.<br />
<strong>Jätteen</strong> laadun hallinta on polttolaitoksen päästöjen hallinnan<br />
kannalta keskeinen asia. <strong>Jätteen</strong> tuottajille annetaan lajittelua<br />
koskevat ohjeet ja kuormia valvotaan silmämääräisellä tarkastelulla<br />
sekä pistokokein. Polttolaitokselle toimitettavan jätteen<br />
koostumukseen voidaan vaikuttaa ohjeistuksella ja erilaisten<br />
keräysvaihtoehtojen tarjoamisella.<br />
Polttolaitokselle toimitettava jäte jakautuu suunnittelualueella<br />
toimivien jätehuoltoyhtiöiden kesken taulukon mukaisesti.<br />
Mahdollisesti mukaan tulevat muut yhtiöt voivat vaikuttaa jätemäärien<br />
jakautumiseen yhtiöiden kesken, mutta jätteen kokonaismäärä<br />
pysyy taulukossa esitetyissä rajoissa.<br />
Taulukko 3.2 Arvioitu jätemäärä t/a polttoon yhtiöittäin.<br />
Botniarosk 5000 - 10 000<br />
Ekorosk 5000 - 15 000<br />
Lakeuden Etappi 40 000 - 45 000<br />
Millespakka 3000 - 5 000<br />
Stormossen 35 000 - 40 000<br />
Vestia 25 000 - 30 000<br />
Sammakkokangas 5 000 – 10 000<br />
Yhteensä 120 000 - n. 150 000<br />
Jätepolttoaineen kuljetukseen käytettävät kuljetusvälineet<br />
ovat suljettuja kontteja. <strong>Jätteen</strong>polttolaitoksella jäte puretaan<br />
suljetussa sisätilassa suoraan kuljetuskalustosta polttolaitoksen<br />
bunkkeriin. Polttolaitokselle tulevat jätekuormat punnitaan<br />
ja jäte tarkastetaan silmämääräisesti vastaanottotilassa.<br />
<strong>Jätteen</strong> vastaanottotila polttolaitoksella on mitoitettu siten, että<br />
laitokselle riittää polttoainetta noin viikon täyttä tuotantoa varten.<br />
<strong>Jätteen</strong> varastointi mahdollistaa jäte-erien sekoittamisen<br />
ja siten laadultaan tasaisemman jätteen syöttämisen polttoon.<br />
<strong>Jätteen</strong> viipymä varastossa pidetään kuitenkin mahdollisimman<br />
lyhyenä. Vastaanottotila turvaa laitoksen toiminnan pyhäpäivien<br />
tms. tuontikuljetuskatkosten aikana.<br />
Vastaanottotila on alipaineistettu ja sen lattiatilat puhdistetaan<br />
säännöllisesti. Jätevaraston poistoilma johdetaan polttolaitoksen<br />
palamisilmaksi. Tämä vähentää jätevarastosta ympäristöön<br />
pääsevien haihtuvien aineiden määrää ja hajuhaittoja.<br />
Jätemäärien mitoitus<br />
Länsi-Suomessa polttokelpoista kierrätykseen kelpaamatonta<br />
yhdyskuntajätettä syntyy noin 200-400 kg asukasta kohti<br />
vuodessa. Kierrätykseen kelpaavaa yhdyskuntajätettä syntyy<br />
100-300 kg asukasta kohti vuodessa. Teollisuudenalan jätteitä<br />
muodostuu noin 850 000 tonnia vuodessa. Polttolaitoksen<br />
toiminta-alueella asuu yli 520 000 asukasta. Toiminta-alueella<br />
muodostuu riittävästi jätettä polttolaitoksen tarpeisiin, vaikka<br />
materiaalikierrätyksellä ja jätteen synnyn ehkäisyllä saataisiin<br />
asukasta kohti muodostuvia jätemääriä nykyistä pienemmiksi.<br />
Parhaan käyttökelpoisen tekniikan (BAT) suositukset<br />
EU:n direktiivi 96/61/EC (Neuvoston direktiivi ympäristön pilaantumisen<br />
ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi)<br />
edellyttää, että määrättyjen teollisuudenalojen ympäristövaikutusten<br />
hallinnan on perustuttava parhaimpiin käytettävissä<br />
oleviin tekniikoihin (BAT-tekniikka, Best Available<br />
Technique). Tiettyä tekniikkaa ei edellytetä, vaan tavoitteena<br />
on eri tekniikoita tai niiden yhdistelmiä käyttäen saavutettavissa<br />
oleva paras ympäristönsuojelun taso. Useat eri tekijät<br />
vaikuttavat siihen, miten paras saavutettavissa oleva ympäristönsuojelun<br />
taso määritellään kullekin yksittäiselle laitokselle.<br />
Paras käytettävissä oleva tekniikka määritellään EU:ssa eri teollisuudenaloille<br />
laadittavien nk. BAT-referenssidokumenttien<br />
avulla.<br />
Sekalaisen yhdyskuntajätteen osalta jätteenpolton parasta<br />
käyttökelpoista tekniikkaa on laatia laitoksen ominaisuuksien<br />
perusteella laatuvaatimukset vastaanotettaville jätteille ja<br />
suunnitella toimenpiteet joilla varmistetaan niiden noudattaminen.<br />
Vastaanotettavan jätteen laatuvaatimuksissa määritellään<br />
vastaanotettavalle jätteelle mm. eri jätetyyppien määrät ja<br />
olomuodot, kosteuden ja lämpöarvojen vaihteluvälit.<br />
Poltettavan jätteen osalta parasta käyttökelpoista käytäntöä on<br />
myös valvoa polttolaitokseen vastaanotettavan jätteen laatua<br />
visuaalisella tarkastuksella vastaanottohallissa, kuormien erillispurku<br />
ja läpikäynti pistokokein, jätteen punnitus ja radioaktiivisen<br />
materiaalin tunnistus. Radioaktiivisen materiaalin tunnistus<br />
ei kuitenkaan ole tarpeen, mikäli radioaktiivisen jätteen<br />
mukanaolon mahdollisuus jätteessä arvioidaan pieneksi.<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
Polttolaitoksella jäte on varastoitava bunkkereihin, joissa on<br />
tiiviit ja kestävät pohjarakenteet. Bunkkerissa on oltava viemärijärjestelyt,<br />
joiden kautta varastoon kertyvä neste poistuu<br />
hallitusti. Bunkkerin koon on oltava tarkoituksenmukainen, sen<br />
on oltava palosuojattu ja sen poistoilma on käytettävä ensisijaisesti<br />
polttolaitoksen palamisilmana.<br />
Suunniteltu polttolaitos täyttää parhaan käyttökelpoisen tekniikan<br />
suositukset hyödynnettävän jätteen koostumuksen<br />
seurannan osalta. Laatuvaatimuksilla määritellään myös ne<br />
jätelaadut, joita laitoksella ei oteta vastaan. Myös jätteen varastointi<br />
ja bunkkerin poistoilman käyttö polttoprosessissa toteuttavat<br />
parhaan käyttökelpoisen tekniikan suositukset.<br />
3.5 Polttotekniikan kuvaus<br />
Polttolaitos perustuu arinapolttotekniikkaan. Arinapoltto on<br />
pitkään käytössä ollut kiinteiden jätteiden polton perustekniikka.<br />
Arinapoltossa polttoaine vastaanotetaan erilliseen<br />
polttolaitoksen polttoainevarastoon, vastaanottobunkkeriin.<br />
Bunkkeriin vastaanotettu jäte murskataan tarvittaessa ennen<br />
syöttöä polttoon. Yleensä laitokselle saapuva syntypaikkalajiteltu<br />
jäte on polttokelpoista sellaisenaan. Jäte nostetaan<br />
siltanosturilla syöttösuppilon kautta poltetavaksi kattilan mekaaniselle<br />
arinalle.<br />
Arinassa polttolämpötila on yli 850°C. Tulipesässä on kostean<br />
polttoaineen palamisen alueet eli kuivumis-, palamis-, pyrolyysi-<br />
ja kaasuuntumisvyöhykeet. Lopuksi on hiiltojäännöksen<br />
palamisalue (loppuunpalamisarina). Arinan eri vyöhykkeillä<br />
muodostuvat kaasut palavat korkeassa lämpötilassa arinan<br />
yläpuolella. Karkea tuhka ja jätteen sisältämät palamattomat<br />
materiaalit poistuvat arinan alapäästä laitoksen pohjatuhkajärjestelmään.<br />
Savukaasut johdetaan savukaasujen puhdistusjärjestelmään,<br />
jota on kuvattu kappaleessa 3.6.<br />
<br />
Kuva 3.3 Arinapolton periaatekaavio.(arinapoltto)<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Syntyvä höyry, noin 400 °C 40 Barin paineessa, syötetään<br />
turbiiniin. Höyry pyörittää höyryturbiinia ja samalla akselilla<br />
olevaa generaattoria, joka tuottaa sähköä. Turbiinin jälkeen<br />
on kaukolämmön lämmönvaihdin, joka siirtää lämmön kaukolämpöverkkoon.<br />
Laitoksen tuottama lämpö hyödynnetään<br />
täysimääräisesti Vaasan Sähkön kaukolämpöverkossa.<br />
Arinapolton periaatekaavio on esitetty kuvassa 3.3.<br />
Arinapoltosta on runsaasti käyttökokemuksia Euroopassa.<br />
Esimerkiksi Ruotsissa lähes kaikki jätteenpolttolaitokset ovat<br />
arinakattilalaitoksia. Ruotsissa jätteen energiahyötykäyttö on<br />
huomattavasti yleisempää kuin Suomessa, Ruotsissa kotitalousjätteistä<br />
poltetaan noin puolet (Avfall Sverige). Tanskassa<br />
jätteenpoltosta noin 85-90 % tapahtuu arinakattiloissa.<br />
Saksa kuuluu Euroopan johtaviin jätteenpolttomaihin jätteenpolton<br />
korkean teknisen tason, laitosten lukumäärän ja kapasiteetin<br />
perusteella. Yhdyskuntajätteestä poltetaan Saksassa yli<br />
60% ja jätteenpolttolaitokset ovat tyypillisesti suuria arinapolttolaitoksia<br />
(Vesanto 2006).<br />
Parhaan käyttökelpoisen tekniikan (BAT) suositus<br />
Parhaan käyttökelpoisen tekniikan näkökulmasta suomalainen<br />
jätteenpoltto voitaisiin jätteen synnyn ehkäisyn ja jätteiden<br />
materiaalihyötykäytön huomioon ottamisen jälkeen jakaa<br />
siten, että alempilaatuiset kierrätyspolttoaineet (kuten REF III<br />
ja RDF) voitaisiin polttaa tätä tarkoitusta varten suunnitelluissa<br />
leijukattiloissa, arinapolttolaitoksissa tai kaasuttaa puhdistetuksi<br />
polttoainekaasuksi.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttoasetuksessa (VNa 362/2003) ja jätteenpolttodirektiivissä<br />
(2000/EC/76) on määritelty mm. jätteelle viipymäajat<br />
poltossa sekä polton lämpötilat. Yleisesti ottaen näiden<br />
asiakirjojen mukainen poltto on parasta käyttökelpoista tekniikkaa.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttoasetus määrittelee mm. sen, että sa-<br />
9
vukaasujen lämpötilan on oltava viimeisen ilmanlisäyksen<br />
jälkeen vähintään kahden sekunnin ajan yli 850 °C. <strong>Jätteen</strong><br />
polttaminen direktiivissä määriteltyä alemmassa lämpötilassa<br />
ja lyhyemmällä viipymäajalla voi myös joissain tapauksissa<br />
olla parasta käyttökelpoista tekniikkaa, jos siten saavutetaan<br />
yhtä hyvä tai parempi palamistulos kuin direktiivin määrittelemissä<br />
olosuhteissa.<br />
Suunnitellulla polttolaitoksella jätteenpoltto täyttää voimassa<br />
olevien jätteenpolttoasetuksen ja jätteenpolttodirektiivin mukaiset<br />
poltto-olosuhteet ja polton edellytykset. Laitos täyttää<br />
siten myös parhaan käyttökelpoisen tekniikan suositukset.<br />
3.6 Savukaasujen puhdistus<br />
Polttolaitoksella käytetään puolikuivaa tai ”puolimärkää” savukaasujen<br />
puhdistusprosessia, joka ei tuota lainkaan jätevesiä.<br />
Teknisesti savukaasujen puhdistusprosessi voidaan toteuttaa<br />
useilla eri tavoilla. Puolikuivassa puhdistusprosessissa savukaasujen<br />
happamat yhdisteet ja rikkiyhdisteet sidotaan esimerkiksi<br />
suihkupesurissa kalsiumhydroksidi-vesi-lietteeseen<br />
(ns. kalkkimaitoon). Liete kuivuu savukaasuvirrassa ja reaktiotuotteet<br />
poistuvat prosessista savukaasuvirtaan sekoittuneena<br />
pölynä. Pöly erotetaan pesurin jälkeen kangassuotimella,<br />
joka toimii prosessissa myös kemiallisesti aktiivisena puhdistimena.<br />
Savukaasu kulkee suotimessa erottuvan vielä reagoimatonta<br />
kalsiumhydroksidia sisältävän pölykerroksen läpi.<br />
Haitallisten raskasmetallien ja orgaanisten yhdisteiden (mm.<br />
dioksiiniyhdisteiden) sitomiseksi savukaasuvirtaan voidaan<br />
puhaltaa ennen suodinta esimerkiksi hienojakoista aktiivihiiltä.<br />
Aktiivihiili voidaan sekoittaa myös pesuriin ruiskutettavaan<br />
kalkkimaitoon.<br />
Parhaan käyttökelpoisen tekniikan (BAT) suositus<br />
Parhaan käytettävissä olevan tekniikan vertailuasiakirja ei määrittele<br />
tiettyä savukaasujen puhdistusmenetelmää, jota jätteenpolttolaitoksilla<br />
olisi käytettävä. Asiakirjassa kuitenkin luetellaan<br />
yksityiskohtia koskien puhdistuksen erityisasioita. Asiakirjassa<br />
on esitetty BAT-suosituksen mukaiset normaalin käytön aikaiset<br />
savukaasupäästöjen tasot. <strong>Jätteen</strong>polttodirektiivin määrittelemät<br />
päästörajat on esitetty taulukossa 3.3.<br />
Taulukko 3.3 <strong>Jätteen</strong>polttodirektiivin määrittelemät päästörajat<br />
jätteenpolttolaitoksille (mg/m3 ).<br />
Päästökomponentti Pitoisuus savukaasussa,<br />
mg/m 3<br />
Rikkidioksidi, SO2 50<br />
Typenoksidit, NOx (NO2:na ilmoitettuna) 200<br />
Hiukkaspäästöt 10<br />
Kloorivety, HCl 10<br />
Fluorivety, HF 1<br />
Dioksiinit ja furaanit 0,1 × 10-6<br />
Cd + Tl 0,05<br />
Hg 0,05<br />
Sb + As + Pb, +Cr + Co + Cu + Mn +Ni<br />
+ V<br />
0,5<br />
Kaasumaiset ja höyrymäiset orgaaniset aineet<br />
orgaanisen hiilen kokonaismääränä, TOC<br />
10<br />
10<br />
3.7 Kaukolämmön ja sähkön tuotanto<br />
Polttolaitoksen sisäisen sähkönkulutuksen arvioidaan olevan<br />
noin 100 kWh poltettua jätetonnia kohti. Vaihtoehdossa 1<br />
(120 000 tonnia jätettä) syntyy vuositasolla myytävää sähköä<br />
noin 71 000 MWh ja myytävää lämpöä noin 224 000 MWh.<br />
Vaihtoehdossa 2 (150 000 tonnia jätettä) myytävää sähköä<br />
syntyy vuodessa noin 87 000 MWh ja lämpöä 280 000 MWh.<br />
Kaukolämmön osuus polttolaitoksen tuottamasta energiasta<br />
tulisi olemaan noin 73 %. Laitos tulee toimimaan oleellisena<br />
osana Vaasan Sähkön kaukolämpötuotantoa.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen ansioista nykyisin kesäaikaan käytössä<br />
oleva öljykattila poistuu käytöstä. Hiilellä tuotetusta kaukolämmöstä<br />
noin kolmannes voidaan korvata jätteenpoltolla. Myös<br />
talven kaukolämmönkulutushuippujen aikaan käytössä oleva<br />
öljy voidaan korvata jätteenpoltolla. Vaasan Sähkön kaukolämpöverkon<br />
kulutus vuositasolla ja jätepolttokattilan osuus<br />
kulutuksesta on esitetty kuvassa 3.4.<br />
3.8 Muodostuvat jätteet ja niiden käsittely<br />
Poltossa osa jätteiden sisältämistä haitallisista aineista kerääntyy<br />
tuhkiin. Tuhkien hyötykäytön ja sijoittamisen kannalta<br />
keskeistä on haitallisten aineiden pitoisuus ja liukoisuus.<br />
Poltossa muodostuviin tuhkiin vaikuttavat polttoaineen laatu ja<br />
puhtaus, polttotekniikka sekä tuhkan ja pölyn erotustekniikka.<br />
Arinapoltossa syntyvät tuhkat jakaantuvat pohjatuhkaksi, lentotuhkaksi<br />
ja kaasunkäsittelyjätteeksi. Arinatuhkan ja lentotuhkan<br />
lisäksi prosesseissa syntyviä jätteitä ovat kaikki ne jätteet,<br />
joita muodostuu lämmön talteenottosysteemissä tai sen jälkeen.<br />
Näitä jätteitä ovat kalkkiylimäärä, kaasunpuhdistuksen<br />
reaktiotuotteet, pesuriliuosten käsittelylietteet ja kipsi.<br />
Tuhkien ympäristövaikutukset liittyvät lähinnä niiden sisältämiin<br />
raskasmetalleihin, orgaanisiin aineisiin ja suoloihin sekä ennen<br />
kaikkea edellä mainittujen haitta-aineiden liukoisuuteen. Muita<br />
tuhkien käsittelyssä huomioon otettavia ympäristövaikutuksia<br />
ovat mm. pölyäminen ja vedyn muodostus tuhkien sisältämän<br />
alumiinin ja veden joutuessa kosketuksiin keskenään.<br />
Tässä ympäristövaikutusten arvioinnissa lähtökohdaksi otettiin<br />
se, että poltossa muodostuvia arinatuhkia joudutaan välivarastoimaan<br />
laitosalueella. Sen sijaan kaikki lentotuhka viedään<br />
tiiviissä, suljetuissa konteissa toisaalle hyötykäyttöön tai<br />
loppusijoitukseen.<br />
3.8.1 Tuhkien ominaisuudet<br />
<strong>Jätteen</strong> termisestä käsittelystä syntyvien tuhkien ja kuonien<br />
haitta-ainepitoisuuksista sekä liukoisuudesta on VTT:n julkaisemia<br />
tutkimustuloksia vuodelta 2007. Hankkeessa selvitettiin<br />
laaja-alaisesti, miten Suomen kannalta potentiaalisten<br />
yhdyskuntajätteiden termisen käsittelyn tuhkien kaatopaikkasijoitus<br />
voidaan varmistaa ja miten sijoituspaikalla aiheutuvat<br />
päästöt voidaan minimoida sekä miten kuonien hyötykäyttöä<br />
maarakentamisessa voidaan tehostaa jatkokäsittelytekniikoita<br />
kehittämällä.<br />
Seuraavassa tarkastellaan poltossa muodostuvien tuhkien ja<br />
muiden jätteiden suhteellisia määriä ja ominaisuuksia niiden<br />
ympäristövaarallisuuden kannalta.<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
Kaukolämpökulutus [MW]<br />
180,0<br />
160,0<br />
140,0<br />
120,0<br />
100,0<br />
80,0<br />
60,0<br />
40,0<br />
20,0<br />
0,0<br />
Lentotuhka<br />
Lentotuhka on savukaasuista suotimien avulla erotettavaa tuhkaa.<br />
Tätä savukaasun puhdistusjätettä muodostuu noin 5 %<br />
vastaanotetun jätemäärän painosta. Muodostuvan lentotuhkan<br />
määrä toteutusvaihtoehdossa 1 (120 000 tonnia poltettavaa jätettä)<br />
on noin 6 000 tonnia vuodessa. Toteutusvaihtoehdossa<br />
2 (150 000 tonnia poltettavaa jätettä) lentotuhkaa muodostuu<br />
noin 7500 tonnia vuodessa.<br />
Koostumus<br />
Tutkituissa lentotuhkanäytteiden (LT) ja lentotuhkien sekä<br />
savukaasujen puhdistusjätteiden (APC, air pollution control<br />
residue) seoksien koostumus oli keskimäärin seuraava (pitoisuudet<br />
prosentteina):<br />
Taulukko 3.4 Lentotuhkien ja savukaasujen puhdistusjätteiden<br />
keskimääräinen koostumus.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
1<br />
14<br />
27<br />
40<br />
53<br />
66<br />
79<br />
92<br />
Vaasan Sähkön kaukolämpöverkko vuositasolla ja jätepolttokattilan osuus kulutuksesta<br />
105<br />
118<br />
131<br />
144<br />
157<br />
170<br />
183<br />
196<br />
209<br />
222<br />
235<br />
248<br />
261<br />
274<br />
287<br />
300<br />
313<br />
326<br />
339<br />
352<br />
365<br />
Keskikulutus<br />
Peruskuorma 120 kt/a CHP<br />
Peruskuorma 150 kt/a CHP<br />
Kuva 3.4 Vaasan Sähkön kaukolämpöverkon kulutus vuositasolla ja jätepolttokattilan osuus<br />
kulutuksesta. (kuvat:kaukolämmöntuotanto)<br />
LT<br />
(n=5)<br />
LT + APC<br />
(n=1)<br />
APC-jäte<br />
(n=3)<br />
arseeni
Pohjatuhka<br />
Arinatuhka kerätään polttoprosessin ensimmäisessä vaiheessa.<br />
Arinatuhkaa eli pohjatuhkaa arvioidaan muodostuvan<br />
18 – 20 % vastaanotettavanjätemäärän painosta.<br />
Toteutusvaihtoehdossa 1 (120 000 tonnia poltettavaa jätettä)<br />
arinatuhkaa muodostuu noin 24 000 tonnia vuodessa.<br />
Toteutusvaihtoehdossa 2 (150 000 tonnia poltettavaa jätettä)<br />
arinatuhkaa muodostuu noin 30 000 tonnia vuodessa.<br />
Arinakattiloiden pohjatuhkat ja -kuonat sisälsivät huomattavia<br />
pitoisuuksia mm. kromia, kuparia, lyijyä ja sinkkiä.<br />
Taulukko 3.5 Pohjakuonan sisältämiä pitoisuuksia, osuudet<br />
prosentteina.<br />
Ravistelutesteissä pohjakuonanäytteistä liukeni lähinnä jonkin<br />
verran kuparia, molybdeenia, antimonia, kloridia ja orgaanista<br />
hiiltä. Orgaanisen hiilen läsnäolo puolestaan lisää monien<br />
metallien liukoisuutta. Happamuudella on keskeinen vaikutus<br />
monien metallien liukoisuuteen. Kokeissa kuonafraktioiden<br />
omat pH-arvot olivat suhteellisen emäksisiä. Kuparin liukoisuus<br />
kasvaa tyypillisesti voimakkaan emäksisissä olosuhteissa.<br />
Kun pH- alueella 8-10 kuparin liukoisuus on yleensä pienimmillään,<br />
antimonin liukoisuus puolestaan näyttäisi olevan<br />
suurimmillaan pH-arvon 8 läheisyydessä. Siten kuonan ikääntyessä<br />
eri metallien liukoisuudessa on selviä eroja.<br />
Yhteenveto<br />
Yhteenvetona voidaan todeta, että keskeisiä jätteen poltosta<br />
muodostuvassa tuhkassa olevia haitta-aineita ja tuhkan ominaisuuksia<br />
ovat:<br />
Lentotuhkassa, joka erotetaan omana fraktionaan<br />
•<br />
12<br />
arseeni, antimoni, lyijy, kupari, sinkki, kromi, tina ja metallinen<br />
alumiini<br />
Puolikuivassa ja kuivassa savukaasujen puhdistuksessa syntyvän<br />
lentotuhkan ja APC:n seoksessa<br />
•<br />
•<br />
arseeni, antimoni, lyijy, kupari, sinkki, kromi, tina ja metallinen<br />
alumiini<br />
korkea lyijyn liukoisuus, jonkin verran myös kadmium ja<br />
seleeni<br />
APC-jäte<br />
•<br />
arseeni<br />
Pohjakuona (osuus prosentteina)<br />
(n=2)<br />
Savukaasun puhdistuksen sivutuotteiden käsittelynosalta parasta<br />
käyttökelpoista tekniikkaa on käsitellä sivutuotteet siten,<br />
että ne täyttävät loppusijoitukselle tai hyötykäytölle asetetut<br />
vaatimukset. Parhaan käytettävissä olevan tekniikan vertailuasiakirjassa<br />
esitetään harkittavaksi mm. seuraavia menetelmiä:<br />
stabilointi sementin avulla, sivutuotteiden sulattaminen<br />
kuonan tai lasin kaltaiseksi tiiviiksi massaksi, lentotuhkan pesu<br />
happamalla pesuliuoksella ja kuivan natriumkarbonaattimenetelmän<br />
lopputuotteen kierrätys.<br />
Pohjatuhkien käsittely ja mahdollinen hyötykäyttö toteutetaan<br />
parhaan käyttökelpoisen tekniikan vaatimusten mukaisesti.<br />
Myös savukaasujen puhdistuksen sivutuotteet käsitellään parhaan<br />
käyttökelpoisen tekniikan vaatimusten mukaisesti.<br />
3.9 Vesien keräily ja käsittely pohjatuhkien<br />
varastoinnissa<br />
Pohjatuhkien välivarastoinnissa perusperiaate on, että alueella<br />
muodostuvien suotovesien keräily, käsittely ja purku on hallittua.<br />
Ulkopuolisten vesien pääsy alueelle estetään niskaojien<br />
avulla.<br />
Pohjatuhka sijoitetaan vettä läpäisemättömälle asfalttipohjaiselle<br />
alueelle. Suotovedet kerätään kuivatuskerroksen ja salaojien<br />
avulla yhteen ja johdetaan viettoviemärein tasausaltaaseen,<br />
joka myös on rakennettu vesitiiviistä asfaltista.<br />
Ennen vesien johtamista maastoon suotovedet käsitellään jätekeskuksen<br />
omassa puhdistuslaitoksessa.<br />
Arvioinnin lähtökohtana on, että 15 000 t arinakuonaa välivarastoidaan<br />
alueelle, jonka pinta-ala on noin 4 000 m2 (10 m<br />
korkea auma, luiskat 1:2). Täytön tilavuus on noin 18 900 m3 .<br />
Edellä esitetyn perusteella suoto- ja pintavalumavesien yhteismääräksi<br />
arvioidaan enintään 720 m3 /a. Vuotuisena sademääränä<br />
on käytetty 600 mm/a ja valumakertoimena 0,3.<br />
Seuraavassa esitetään arvio tuhkasta välivarastoinnin aikana<br />
suotautuvista yhdisteistä ja niiden määristä (varastointiaika<br />
lähes vuosi). Suotovesien koostumuksen lähtötietoina on käytetty<br />
Turun jätteenpolttolaitoksella saatuja tuloksia.<br />
Taulukko 3.6 Arvio pohjatuhkasta välivarastoinnin aikana<br />
suotautuvista yhdisteistä ja niiden määristä.<br />
Yhdiste kg/a<br />
arseeni 0,001<br />
barium 0,05<br />
kadmium 0,0005<br />
kromi 0,006<br />
kupari 1,2<br />
molybdeeni 0,3<br />
nikkeli 0,01<br />
lyijy 0,002<br />
antimoni 0,03<br />
sinkki 0,05<br />
kloridi 936<br />
sulfaatti 117<br />
kemiallinen hapenkulutus 84<br />
kokonaistyppi 7<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Tulokset osoittavat, että metalleista suhteessa eniten tuhkasta<br />
vapautuu kuparia ja molybdeenia. Nämäkin määrät ovat vuositasolla<br />
pieniä. Vesieliöstölle haitallisimpien raskasmetallien<br />
(kadmium, lyijy) vapautuminen arvioidaan erittäin vähäiseksi.<br />
Lisäksi tuhkan suotovesissä vesienkäsittelyyn kulkeutuu tyypillisesti<br />
jonkin verran klorideja ja sulfaatteja.<br />
3.10 Polttoaineet ja kemikaalit<br />
Savukaasujen puhdistuksessa käytetään kalsiumhydroksidia<br />
(91 %, Ca(OH)2), natriumhydroksidia (27%, NaOH) sekä aktiivihiiltä.<br />
Käytettävät kemikaalimäärät vuositasolla ovat suunnitteluvaihtoehdossa<br />
1 kalsiumhydroksidi 920 tonnia, natriumhydroksidi<br />
390 tonnia ja aktiivihiili 12 tonnia. Suunnitteluvaihtoehdossa<br />
2 kalsiumhydroksidia kuluu 1150 tonnia, natriumhydroksidia<br />
noin 500 tonnia ja aktiivihiiltä 15 tonnia.<br />
Laitoksen tarvitsemat kemikaalit säilytetään tarkoitukseen<br />
suunnitelluissa varastosäiliöissä tai myyntipakkauksissaan<br />
kemikaalivarastossa.<br />
Laitoksen apu- ja tukipolttoaineena käytetään öljyä. Öljyllä<br />
polton lämpötila saadaan tarvittaessa nopeasti ja luotettavasti<br />
nostettua riittävän korkeaksi. Stormossenin laitosalueella syntyvä<br />
biokaasu (noin 3 MW) ei riitä ylläpitämään jätteenpolttoasetuksessa<br />
vaadittuja lämpötiloja laitoksen käynnistys- ja<br />
alasajotilanteissa.<br />
3.11 Toiminnot laitostontin ulkopuolella<br />
Polttolaitos kytketään kaukolämpö- ja sähköverkkoon.<br />
Kaukolämpölinjan liityntäyhteyden ja voimajohtoyhteyden rakentamisesta<br />
vastaa Vaasan Sähkö Oy.<br />
Syntypaikalla lajiteltu jäte kuljetetaan laitokselle keräilystä ja<br />
kuljetuksesta vastaavan urakoitsijan toimesta tai erillisen siirtokuormauksen<br />
kautta. Polttolaitoksen toimintaan liittyvää liikennettä<br />
on käsitelty kappaleessa 6.4.<br />
13
4. YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTIMENETTELY, TIEDOTTAMINEN JA OSALLISTUMINEN<br />
Laki ympäristövaikutusten arviointimenettelystä (YVA) astui<br />
voimaan 1.9.1994. Lain tavoite on kaksijakoinen. Sen tavoitteena<br />
on paitsi edistää ympäristövaikutusten arviointia ja ympäristövaikutusten<br />
huomioon ottamista jo suunnitteluvaiheessa,<br />
niin myös lisätä kansalaisten tiedonsaantia ja osallistumismahdollisuuksia<br />
hankkeen suunnitteluun. YVA-menettely<br />
itsessään ei ole lupahakemus, suunnitelma tai päätös jonkin<br />
hankeen toteuttamiseksi, vaan sen avulla tuotetaan tietoa<br />
päätöksentekoa varten.<br />
YVA-lakia sovelletaan hankkeisiin, joista saattaa aiheutua merkittäviä<br />
haitallisia ympäristövaikutuksia. Tällaiset hankkeet on<br />
lueteltu YVA-asetuksessa. Yksittäistapauksissa voidaan myös<br />
muilta hankkeilta vaatia vastaavaa arviointimenettelyä, mikäli<br />
ympäristövaikutusten oletetaan olevan merkittäviä.<br />
Ympäristövaikutusten arviointimenettelyn kulku ja sen aikataulu<br />
tässä hankkeessa on esitetty kuvassa 4.1. Arviointimenettely<br />
alkaa, kun hankkeesta vastaava toimittaa arviointiohjelman<br />
yhteysviranomaiselle. Yhteysviranomaisena toimii yleensä<br />
alueellinen ympäristökeskus. Arviointiohjelma on suunnitelma<br />
siitä, miten hankkeesta vastaava on aikonut toteuttaa varsinaisen<br />
ympäristövaikutusten arvioinnin.<br />
14<br />
lokakuu<br />
tammikuu<br />
2008<br />
maaliskuu<br />
kesäkuu<br />
Kuva 4.1 Ympäristövaikutusten arviointimenettely.<br />
Ohjelman saatuaan yhteysviranomainen ilmoittaa julkisesti<br />
hankkeen vireillä olosta. Tällöin niillä, joihin hanke saattaa<br />
vaikuttaa, on mahdollisuus esittää mielipiteensä arviointiohjelmassa<br />
esitetyistä asioista. Ihmisten tavoitteet ja mielipiteet<br />
ovat tärkeitä, ja arviointimenettelyssä tavoitteena on näiden<br />
mielipiteiden huomioonottaminen. Keskenään ristiriitaiset tavoitteet<br />
voidaan siten suunnittelussa nostaa esille niin, että<br />
kaikki näkemykset voidaan päätöksenteossa ottaa huomioon.<br />
Mielipiteet esitetään yhteysviranomaiselle, tässä hankkeessa<br />
Länsi-Suomen ympäristökeskukselle.<br />
4.1 Arviointiohjelman nähtävilläolo<br />
Hankkeen arviointiohjelma valmistui marraskuussa 2007.<br />
Ohjelmasta kuulutettiin 19.11.–19.12.2007 välisenä aikana<br />
Mustasaaren kunnan ja Vaasan kaupungin ilmoitustauluilla.<br />
Arviointiohjelma oli arviointimenettelyn ajan yleisön nähtävillä<br />
Mustasaaren kunnan pääkirjastossa, Mustasaaren virastotalolla,<br />
Vaasan kaupungin ympäristökeskuksessa, Vaasan kaupungin<br />
pääkirjastossa, Stormossen Oy:n konttorilla ja internetissä<br />
osoitteessa www.stormossen.fi.<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
4.2 Arviointiohjelmasta saadut lausunnot ja<br />
mielipiteet<br />
Lehdissä julkaistun ilmoituksen lisäksi yhteysviranomainen<br />
pyysi arviointiohjelmasta lausunnot vaikutusalueen kunnilta ja<br />
muilta keskeisiltä viranomaisilta. Lausuntonsa YVA-ohjelmasta<br />
yhteysviranomaiselle toimittivat seuraavat tahot:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
Museovirasto<br />
Suomen luonnonsuojeluliiton Pohjanmaan piiri ry<br />
Vaasan kaupunki / Rakennus- ja ympäristölautakunta<br />
Mustasaaren kunta / Rakennus- ja valvontalautakunta<br />
• Tiehallinto / Vaasan tiepiiri<br />
Lisäksi hankkeesta on pyydetty kannanottoa Vaasan lentoasemalta<br />
lentokentän läheisyyden vuoksi.<br />
Lisäksi 10 lähialueen asukasta jätti mielipiteensä YVA -ohjelmasta<br />
käyttäen tiedotustilaisuudessa jaettua lomaketta.<br />
Länsi-Suomen ympäristökeskus antoi lausuntonsa hankkeen<br />
YVA-ohjelmasta 18.1.2008. Yhteysviranomaisen lausunto on<br />
esitetty liitteessä 1. Taulukossa 4.2 on esitetty keskeisiä asioita,<br />
joihin yhteysviranomainen on lausunnossa kehottanut<br />
kiinnittämään huomiota.<br />
Yhteysviranomaisen lausunto lähetettiin tiedoksi lausunnonantajille.<br />
Lisäksi lausunto oli nähtävillä Mustasaaren kunnan<br />
pääkirjastossa, Mustasaaren virastotalolla, Vaasan kaupungin<br />
ympäristökeskuksessa ja Vaasan kaupungin pääkirjastossa.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
4.3 Yhteysviranomaisen lausunnon huomioiminen<br />
ympäristövaikutusten arvioinnissa<br />
Lausuntojen ja muistutusten perusteella yhteysviranomainen<br />
antoi arviointiohjelmasta oman lausuntonsa. Lausunnossa<br />
kerrotaan mihin selvityksiin hankkeesta vastaavan on erityisesti<br />
keskityttävä ympäristövaikutusten arviota tehdessään ja<br />
miltä osin YVA-ohjelmassa esitettyä arviointisuunnitelmaa on<br />
täydennettävä. Yhteysviranomaisen lausunto on liitteenä 1.<br />
Yhteysviranomaisena toimiva Länsi-Suomen ympäristökeskus<br />
on tarkistanut arviointiohjelman. Yhteysviranomainen esitti arviointiohjelmassa<br />
esitettyihin arvioitaviin ympäristövaikutuksiin<br />
taulukossa 4.1 näkyviä huomioita ja tarkennuksia.<br />
Hankkeen ympäristövaikutukset arvioitiin ohjelmasta saadun<br />
yhteysviranomaisen lausunnon perusteella. Arvioinnin tulokset<br />
on koottu tähän ympäristövaikutusten arviointiselostukseen.<br />
4.4 Suunnittelu- ja sidosryhmätyöskentely<br />
Arviointityötä ohjaamaan perustettiin kaksi työryhmää.<br />
Suunnitteluryhmä on hankkeesta vastaavan ja suunnittelijan<br />
muodostama työryhmä, joka on vastannut arvioinnin käytännön<br />
toteutuksesta.<br />
Ohjausryhmä on keskeisistä intressitahoista koottu työryhmä,<br />
joka on ohjannut arviointimenettelyn kulkua sen kaikissa vaiheissa.<br />
Ryhmä on myös varmistanut, että keskeisiä intressitahoja<br />
kuullaan ja että niiden käytössä oleva aineisto tulee huomioonotetuksi.<br />
Tässä arviointimenettelyssä ohjausryhmään<br />
kuuluivat edustajat seuraavilta tahoilta:<br />
Taulukko 4.1. Yhteysviranomaisen lausunnossa esille nousseita keskeisiä huomioita ja tarkennuksia.<br />
Yhteysviranomaisen lausunto arviointiohjelmasta Miten lausunto on otettu huomioon arviointityössä<br />
Selostuksessa tulee esittää perustelut arinapolttomenetelmän<br />
valinnalle ja muiden polttotekniikoiden hylkäämiselle.<br />
Lisäksi on esitettävä ratkaisun suhde voimassa<br />
olevaan lainsäädäntöön.<br />
Arviointiselostuksessa toiminnan eri osa-alueita on<br />
selostettava seikkaperäisesti ja ymmärrettävästi<br />
Selostuksessa tulee kuvata hankkeen liittyminen<br />
Stormossenin alueen nykyiseen jätehuoltotoimintaan.<br />
Teknisten ratkaisujen ja toimintamallien suhde parhaan<br />
käyttökelpoisen tekniikan (BAT) käyttämiseen tulee<br />
selvittää.<br />
Arvioinnissa tulee kiinnittää erityistä huomioita Vaasan<br />
kaupungin raakavesilähteenä toimivaan Pilvilampeen<br />
kohdistuviin vaikutuksiin.<br />
Arvioinnissa tulee tarkastella kierrätyksen ja materiaalien<br />
talteenoton kohtaloa jätteenpolton yleistymisen<br />
rinnalla.<br />
Häiriö- ja onnettomuustilanteisiin liittyviä riskejä ja niiden<br />
ennaltaehkäisyä tulee tarkastella huolellisesti.<br />
Palautteissa ja lausunnoissa esitettyihin huolenaiheisiin<br />
on syytä paneutua huolellisesti.<br />
Kappaleessa 9.5.1 on käsitelty arinapolttotekniikan etuja<br />
ja haittoja muihin polttotekniikoihin verrattuna. Samassa<br />
on esitetty ratkaisun suhde voimassa olevaan lainsäädäntöön.<br />
Hankekuvauksen yhteydessä kappaleessa 3 on kuvattu<br />
toiminnan osa-alueita yleistajuisesti (mm. polttoprosessi,<br />
savukaasujen puhdistus). Liikenne, melu ja ilmapäästöt<br />
on käsitelty omissa kappaleissaan hankkeen<br />
vaikutusten arvioinnin yhteydessä kappaleessa 6.<br />
Aihetta on kuvattu kappaleessa 2.5, liittyminen muihin<br />
hankkeisiin ja suunnitelmiin.<br />
Voimalaitoksen hankekuvauksen yhteydessä (kappale<br />
3) on käsitelty teknisten ratkaisujen ja käytäntöjen suhde<br />
parhaan käyttökelpoisen tekniikan (BAT) käyttämisen<br />
vaatimukseen.<br />
Pilvilammen erityisluonne on huomioitu hankkeen ilma-<br />
ja vesipäästöjen vaikutustarkasteluissa (luku 6.7), dioksiinien<br />
ja furaanien kulkeutumisessa (luku 6.2.1) sekä<br />
ehdotuksessa seurantaohjelmaksi (luku 11).<br />
<strong>Jätteen</strong>polton ja materiaalikierrätyksen suhdetta on<br />
tarkasteltu kappaleessa 9.3, jätehuoltoa koskevat vaatimukset.<br />
Häiriötilanteita ja niiden ennaltaehkäisyä on käsitelty<br />
kappaleessa 6.17<br />
Taulukossa 6.8 on esitelty kyselyissä, esittelytilaisuuksissa<br />
ja palautteissa esille nousseita vaikutuksia sekä<br />
niiden huomioon ottaminen YVA:ssa.<br />
15
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
16<br />
Länsi-Suomen ympäristökeskus<br />
Pohjanmaan liitto<br />
Vaasan kaupunki<br />
Mustasaaren kunta<br />
Koivulahden jakokunta<br />
Vaasan Sähkö Oy<br />
Ab Stormossen Oy<br />
Vestia Oy<br />
• Lakeuden Etappi Oy<br />
Ohjausryhmätyöskentelyyn osallistui myös ympäristövaikutusten<br />
arvioinnin laadinnasta vastaava konsultti Ramboll Finland Oy.<br />
Ohjausryhmä kokoontui YVA-menettelyn aikana 4 kertaa.<br />
YVA-prosessia varten perustettiin seurantaryhmä, johon kutsuttiin<br />
kaikki lähivaikutusalueen kiinteistöjen omistajat/haltijat.<br />
Seurantaryhmä käsitteli luonnosta arviointiohjelmaksi ja luonnosta<br />
arviointiselostukseksi. Seurantaryhmän kokouksissa<br />
tutustuttiin hankkeeseen ja sen suunnitelmiin ja tehtiin mm.<br />
ryhmätöitä, joilla tunnistettiin lähivaikutusalueen asukkaiden<br />
ja maanomistajille tärkeitä vaikutuksia ja niiden merkitystä.<br />
Samalla etsittiin parasta tapaa toteuttaa hanke siten, että vaikutukset<br />
lähialueelle jäisivät mahdollisimman pieniksi.<br />
4.5 Tiedotus ja yleisötilaisuudet<br />
Ympäristövaikutusten arvioinnin eri vaiheita esiteltiin myös<br />
kaikille avoimissa yleisötilaisuuksissa. Näitä järjestettiin<br />
arviointiohjelman ja –selostuksen valmistumisvaiheessa.<br />
Arviointiohjelmaa esiteltiin 27.11.2007 Botniahallissa.<br />
Esittelytilaisuudesta tiedotettiin kuulutuksessa. Myös lehdistölle<br />
pidettiin oma tiedotustilaisuus arviointiohjelmasta<br />
27.11.2007.<br />
YVA-selostuksesta järjestettiin vastaavat tilaisuudet lähialueen<br />
asukkaille ja maanomistajille, avoin yleisötilaisuus ja tiedotustilaisuus<br />
tiedotusvälineille.<br />
Hankkeesta tiedotettiin YVA-menettelyn ajan hankkeesta vastaavan<br />
ja yhteysviranomaisen internet-sivuilla. Asiakirjojen<br />
nähtävilläolopaikat on esitetty kappaleessa 4.1.<br />
Arviointiohjelman ja -selostuksen vireilletulosta, nähtävilläolosta,<br />
kommentointimahdollisuudesta ja yleisötilaisuuksista<br />
tiedotettiin kahdesssa alueen paikallislehdessä (Pohjalainen,<br />
Vasabladet).<br />
YVA-menettelyn päättyminen<br />
Yhteysviranomainen tiedottaa YVA-selostuksen valmistumisesta<br />
kuulutuksella noudattaen samaa periaatetta kuin YVAohjelmassa.<br />
Tämä arviointiselostus kuulutetaan ja asetetaan<br />
nähtäville maaliskuussa 2008.<br />
Mielipiteen selostuksesta ja tehtyjen selvitysten riittävyydestä<br />
saavat antaa kaikki ne, joihin hanke saattaa vaikuttaa.<br />
Lausunnot pyydetään kunnilta ja keskeisiltä viranomaistahoilta<br />
kuten ohjelmavaiheessa. Viranomainen kerää mielipiteet ja<br />
lausunnot yhteen, ja antaa niiden perusteella oman lausuntonsa<br />
selostuksesta ja sen riittävyydestä.<br />
Kuva 4.2 Kuvia YVA-ohjelman esittelytilaisuuksista.<br />
Arviointimenettely päättyy, kun yhteysviranomainen toimittaa<br />
arvioinnin lausunnon hankkeesta vastaavalle ja hanketta käsitteleville<br />
viranomaisille. Menettely on tarkoitus saattaa päätökseen<br />
vuoden 2008 aikana. Arvioinnin tuloksia ovat arviointiselostus<br />
ja yhteysviranomaisen antama lausunto. Nämä asiakirjat<br />
liitetään mukaan hankkeen edellyttämiin lupahakemuksiin.<br />
Arviointiselostukseen voi tutustua internetissä sivulla www.<br />
stormossen.fi ja nähtävilläolopaikoissa niiden aukioloaikoina<br />
(kts. kohta 4.1).<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
5. YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINNIN RAJAUS JA ARVIOINTIMENETELMÄT<br />
5.1 Arviointitehtävä<br />
Tehtävänä oli arvioida Stormosseniin sijoittuvan jätteenpolttolaitoksen<br />
rakentamisesta ja toiminnasta aiheutuvat ympäristövaikutukset<br />
YVA-lain ja -asetuksen edellyttämällä tavalla ja<br />
tarkkuudella. Tässä ympäristövaikutusten arvioinnissa tarkastelu<br />
rajattiin seuraavien toimintojen aiheuttamien vaikutusten<br />
tarkasteluun:<br />
•<br />
•<br />
laitoksen ja sen tarvitseman toiminta-alueen tonttiin rajautuvan<br />
infrastruktuurin rakentaminen<br />
jätepolttoaineen kuljetus ja vastaanotto laitoksella<br />
• syntypaikkalajitellun jätteen poltto<br />
Polttoaineen mahdollinen esikäsittely/valmistus sekä energiantuotannossa<br />
syntyvien sivutuotteiden ja jätteiden käsittely<br />
rajattiin tämän ympäristövaikutusten arvioinnin ulkopuolelle ja<br />
niitä käsiteltiin ainoastaan liitännäishankkeina. Polttolaitoksen<br />
tuhkat tullaan käsittelemään asianmukaiset luvat omaavilla<br />
laitoksilla.<br />
Tässä hankkeessa arvioitiin erityisesti:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
ilmaan kohdistuvat päästöt<br />
pöly ja melu<br />
ympäristöriskit, häiriötilanteet ja turvallisuuskysymykset<br />
liikenteelliset ratkaisut ja niiden vaikutukset<br />
maisema- ja maankäyttövaikutukset<br />
• sosiaaliset vaikutukset.<br />
Vaikutukset arvioitiin erikseen rakentamisen ja käytön aikana.<br />
5.2 Vaikutusalueen rajaus<br />
Osa hankkeen vaikutuksista kohdistuu vain toiminta-alueelle<br />
ja osa vaikutuksista heijastuu laajemmalle alueelle.<br />
Vaikutusarviointi tehtiin koskien toimintoja jätekeskusalueella<br />
sekä alueen ulkopuolelle ulottuvia toimintoja kuten liikennettä.<br />
Melun osalta vaikutusalue on rajattu toiminnasta aiheutuvan<br />
arvioidun meluhaitan mukaan. Liikenteen vaikutusalueeksi on<br />
merkitty nykyiset ja tulevat liikennereitit, joilla raskaan liikenteen<br />
määrä lisääntyy.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Ihmisten terveys,<br />
elinolot ja viihtyvyys<br />
Maaperä, vesi, ilma,<br />
ilmasto, kasvillisuus,<br />
eliöt ja luonnon<br />
monimuotoisuus<br />
Ympäristövaikutusten arviointi perustui:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
arvioinnin aikana tarkentuneisiin hankesuunnitelmiin,<br />
olemassa oleviin selvityksiin sijoitusvaihtoehtojen ja niiden<br />
ympäristön nykytilasta,<br />
arvioinnin aikana tehtyihin lisäselvityksiin,<br />
toiminnassa olevien jäteasemien tarkkailutuloksiin,<br />
kirjallisuuteen,<br />
ryhmätyöskentelyn ja yleisötilaisuuksien yhteydessä ilmenneisiin<br />
asioihin,<br />
lausunnoissa ja mielipiteissä esitettyihin seikkoihin,<br />
sekä näiden pohjalta eri menetelmin tehtyihin vaikutusarvioihin.<br />
5.3 Arviointimenetelmät ja aineisto<br />
5.3.1 Käytettävissä oleva aineisto<br />
Ympäristövaikutusten arviointimenettelyssä hyödynnettiin olemassa<br />
oleviin selvityksiin kerättyä tietoa kohteesta, sen ympäristöstä<br />
ja hankkeen vaikutuksista. Tällaisia olivat mm.:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
Arvioitavat<br />
ympäristövaikutukset<br />
Edellisten YVA –prosessien aikana tehdyt maastotutkimukset<br />
(Stormossen jätekeskuksen YVA, Salvor Oy:n pilaantuneiden<br />
maa-ainesten käsittelyn YVA).<br />
Edellisten YVA –prosessien aikana tehdyt pinta- ja pohjavesiselvitykset.<br />
Edellisten YVA –prosessien aikana tehdyt melumallinnukset.<br />
Kartat ja ilmakuvat.<br />
Tiedot Natura 2000 -verkostoon kuuluvista alueista ja luokitelluista<br />
pohjavesialueista.<br />
Alueella ympäristöselvitykset, luontokartoitukset ja seurantatiedot.<br />
Alueen maankäyttösuunnitelmat, seutu- ja maakuntakaava,<br />
yleiskaava ja niiden yhteydessä tehdyt selvitykset, sekä<br />
vireillä olevat kaavahankkeet.<br />
Valtatie 8:n ohitustien YVA 2007.<br />
• Tiehallinnon liikennelaskennat.<br />
Olemassa olevia tietoja täydennettiin ympäristövaikutusten arvioinnin<br />
yhteydessä tehtävin selvityksin. Näitä oli ilmapäästöjen<br />
mallintaminen, tarkentava luontoselvitys ja melumallinnus.<br />
Yhdyskuntarakenne,<br />
rakennukset, maisema,<br />
kaupunkikuva ja<br />
kulttuuriperintö<br />
Luonnonvarojen<br />
hyödyntäminen<br />
Kuva 5.1 Arvioitavat ympäristövaikutukset (lähde: laki ympäristövaikutusten arviointimenettelystä<br />
annetun lain muuttamisesta, 2 §, 1.4.1999).<br />
17
5.3.2 Päästöt ilmaan ja niiden vaikutukset<br />
Hankevaihtoehdoissa syntyvät savukaasupäästöt arvioitiin jätteenpolttoasetuksessa<br />
määritettyjen päästörajojen mukaan.<br />
Leviämismallilaskelmat tehtiin Ilmatieteen laitoksella ja niistä<br />
vastasivat Murat Buyukay, Sari Lappi ja Harri Pietarila.<br />
Leviämismallilaskelmissa tarkasteltiin rikkidioksidin (SO2),<br />
typpidioksidin (NO2), typen oksidien (NOx) ja hengitettävien<br />
hiukkasten (PM10) pitoisuuksia. Laskelmia tehtiin kahdella<br />
laitoksessa poltettavan jätemäärän (120 000 ja 150 000 t/a)<br />
mukaisilla päästöillä ja kahdella piipunkorkeudelle (50 m ja<br />
75 m).<br />
Päästöjen leviämislaskelmiin käytettiin Ilmatieteen laitoksella<br />
kehitettyä ilman epäpuhtauspäästöjenleviämistä kuvaavaa<br />
kaupunkimallia. Mallilaskelmat tehtiin jätteenpolttolaitoksen<br />
ympäristöön 7 km × 7 km kokoiselle alueelle maanpintatasoon.<br />
Pitoisuuksien muodostumista tutkimusalueelle tarkasteltiin kolmen<br />
vuoden ajanjakson kaikissa tunneittaisissa ilmastollisissa<br />
tilanteissa. Mallilaskelmien meteorologisina tietoina käytettiin<br />
tutkimusalueen ilmastollisia olosuhteita edustavaa vuosien<br />
2004–2006 havaintoaineistoa. Leviämismallilaskelmissa huomioitiin<br />
paikalliset päästöjen kulkeutumiseen ja sekoittumiseen<br />
vaikuttavat tekijät, joita ovat mm. topografia ja laskenta-alueen<br />
maaston sekä asutuksen aiheuttamat leviämisalustan rosoisuuserot.<br />
Typen oksidien ilmakemiallinen muutunta päästöjen<br />
kulkeutumisen aikana otettiin myös huomioon laskelmissa.<br />
Leviämislaskelmien tuloksina saatuja rikkidioksidin, typpidioksidin<br />
ja hengitettävien hiukkasten pitoisuuksia on työssä<br />
vertailtu ilmanlaadun ohje- ja raja-arvoihin. Vertailuissa on tarkasteltu<br />
vain jätteenpolton aiheuttamia päästöjä, eikä muita<br />
ilmanlaatuun vaikuttavia taustapitoisuuksia ole tässä yhteydessä<br />
huomioitu.<br />
Mallissa rannikon erityisolosuhteet on huomioitu mallin lähtötietoina<br />
käyt tämässä sää datassa. Laskelmia varten muodostettiin<br />
kolmen vuoden tunneittainen meteorologisten tietojen<br />
aikasarja, joka vastaa tutkimusaluetta mahdollisimman hyvin.<br />
Meteorologisen datan muodostamiseen käytettiin havaintotietoja<br />
Vaasan ja Valassaarten sääasemilta, jolloin rannikkoalueen<br />
erityisolosuhteet tulevat huomioiduksi. Lisäksi mallissa<br />
huomioidaan ’leviämisalustan’ rosoisuus, eli esimerkiksi kaupunkialueella<br />
tai mäkisessä maastossa leviämiseen vaikuttavia<br />
esteitä on enemmän kuin meren äärellä.<br />
Meteorologiset tiedot<br />
Leviämislaskelmia varten määritettiin ilmakehän rajakerrosta<br />
kuvaavat parametrit, jotka edustavat tutkimusaluetta mahdollisimman<br />
hyvin. Tuulitietojen etäisyyspainotettu yhdistelmäaineisto<br />
muodostettiin Mustasaaren sääaseman ja Vaasan<br />
lentosääaseman vuosien 2004–2006 havainnoista. Tarvittavat<br />
auringonpaistetiedot saatiin Mustasaaren (Valassaaret) sääaseman<br />
säteilymittausaineistoista ja sekoituskorkeuden määrittämiseen<br />
käytettiin Jokioisten observatorion radioluotaushavaintoja.<br />
Leviämismalliin tarvittavat ilmakehän rajakerroksen<br />
tilaa kuvaavat muuttujat muodostettiin tunneittaiseksi aikasarjaksi<br />
vuosille 2004–2006. Aikasarjasta laskettiin tilastolliset<br />
tuulen suunta- ja nopeusjakaumat sekä sekoitusvoimakkuuden<br />
ja sekoituskorkeuden kuukausittaiset jakaumat.<br />
18<br />
Kuva 5.2 Tuulen suunta ja nopeusjakauma tutkimusalueella<br />
vuosina 2004–2006. Kuva osoittaa tuulen tulosuunnat kohti<br />
tutkimusaluetta.<br />
Tuulensuuntien ja -nopeuksien suhteellinen jakautuminen tuuliaineistossa<br />
on esitetty tuuliruusuna kuvassa 5.2.<br />
Päästötiedot<br />
Leviämislaskelmia varten muodostettiin <strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksen<br />
normaalikäytön päästöjen tunneittaiset aikasarjat<br />
rikkidioksidille, typenoksideille ja hiukkasille. Tarkastelut<br />
tehtiin kolmen vuoden mittaiselle ajanjaksolle. Laskelmat<br />
tehtiin kahdelle eri jätemäärälle (120 000 t/a ja 150 000 t/a)<br />
ja kahdelle eri päästökorkeudelle (50 metriä ja 75 metriä).<br />
Taulukossa 5.1 on esitetty yhteenveto leviämislaskelmissa<br />
käytetyistä lähtötiedoista.<br />
Taulukko 5.1. Mallilaskelmissa käytetyt jätteenpolttolaitoksen<br />
päästötiedot ja tekniset tiedot.<br />
Jätemäärä<br />
120 000 t/a<br />
Rikkidioksidipäästö (t/a) 43,8 54,8<br />
Typenoksidipäästö (t/a) 175 219<br />
Hiukkaspäästö (t/a) 8,8 11<br />
Jätemäärä<br />
150 000 t/a<br />
Savukaasuvirtaus (Nm³/h 74 143 92 678<br />
Savukaasujen lämpötila (ºC) 110 110<br />
Piipun suun sisähalkaisija (m) 1,9 2,15<br />
Piipun korkeus (m) 50 ja 75 50 ja 75<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
Leviämislaskelmat<br />
Leviämislaskelmien tuloksina on tutkimusraportin tulostaulukoissa<br />
esitetty tutkimusalueen pitoisuuksien maksimiarvot ja<br />
kuvissa laskentapisteittäisistä keskiarvoista samanarvonviivoin<br />
muodostetut korkeimpien pitoisuuksien aluejakaumat.<br />
Korkeimpien tuntikeskiarvojen aluejakaumat eivät edusta koko<br />
tulostusalueella yhtä aikaa vallitsevaa pitoisuustilannetta, vaan<br />
ne kuvaavat eri tunteina esiintyvien, ohjearvoihin verrannollisten<br />
pitoisuuksien maksimitasoa tutkimusalueen eri osissa.<br />
5.3.3 Dioksiinit, furaanit ja raskasmetallit<br />
Dioksiinien ja furaanien sekä raskasmetallien laskeumien vaikutuksia<br />
arvioitiin vallitsevien tuulten mukaiseen suuntaan ja<br />
lisäksi Pilvilampeen. Pilvilammen tilavuus ja vallitsevan tuulen<br />
suunnan mukainen maapinta-ala ovat seuraavat:<br />
(1) Pilvilampi (V = 2,9 milj. m3 ) ja<br />
(2) vallitsevan tuulen suunnan maaperään (A = 14,5 km2 )<br />
Laskeuman vaikutusten arviointi perustuu Ilmatieteenlaitoksen<br />
tekemään hiukkasmallinnukseen, tuuliruusun mukaiseen tuulen<br />
suuntien jakautumiseen, polttolaitoksen lainsäädännön<br />
sallimiin enimmäispäästömääriin ja vastaanottavan maaperän<br />
pinta-alaan ja Pilvilammen vesitilavuuteen. Pilvilampi on valittu<br />
kohteeksi, koska yhteysviranomainen lausunnossaan arviointiohjelmasta<br />
edellytti Pilvilammen erityistarkastelua.<br />
Näillä lähtötiedoilla tehty arviointi esittää pahimman mahdollisen<br />
skenarion. Näin tehtynä yliarvioidaan päästöt ja samalla<br />
myös niiden vaikutukset. Tehdyllä tavalla tuulen suunnan<br />
mukaisesti lain salliman enimmäispäästön arvioidaan siirtyvän<br />
ainoastaan tiettyyn kohteeseen (Pilvilampi tai vallitsevan tuulen<br />
suunnan maaperä). Todellisuudessa laskeumat kantautuvat<br />
pitemmälle ja Pilvilammen osalta osa päätyy jo ennen<br />
Pilvilampea maahan.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Arvioinnissa saatuja pitoisuuksia on verrattu ekotoksikologisiin<br />
viitearvoihin (Suomen ympäristö 23/2007) ja terveydellisin<br />
perustein annettuihin viitearvoihin (STM:n talousveden laatuvaatimukset<br />
ja Suomen ympäristö 23/2007).<br />
Tehty arvio on laskelmiin, viitearvovertailuun ja muualla vastaavien<br />
hankkeiden yhteydessä tehtyihin selvityksiin perustuva<br />
asiantuntija-arvio vaikutuksista.<br />
5.3.4 Melu<br />
Taulukko 5.2 Melulaskennassa huomioidut melulähteet.<br />
Laitoksen ja sitä palvelevan liikenteen vaikutus sekä olemassa<br />
olevien toimintojen yhteisvaikutus lähialueiden melutasoihin<br />
selvitettiin laskennallisesti. Meluvyöhykkeiden laskennassa<br />
käytettiin 3-ulotteista maastoaineistoa hyödyntävää SoundPlan<br />
6.4 -melumallinnusohjelmaa, joka sisältää pohjoismaiset yleisen<br />
(teollisuus) melulaskentamallin ja liikennemelun laskentamallin.<br />
Mallissa otettiin huomioon mm. maastonmuodot,<br />
rakennusten este- ja heijastusvaikutukset sekä maaperän<br />
vaimennus. Laskennallisia melutasoja verrattiin melutason<br />
yleisiin ohjearvoihin (Vnp 993/1992).<br />
5.3.5 Vaikutukset liikennemääriin ja<br />
liikenneturvallisuuteen<br />
Yritys Melulähde Äänitehotaso<br />
L WA , dB<br />
Työssä laskettiin polttolaitoksen aiheuttamat muutokset liikennemäärissä<br />
sekä selvitettiin kuljetusreittien nykyiset ja tulevat<br />
liikennemäärät. Lisäksi arvioitiin reittien soveltuvuus raskaalle<br />
liikenteelle. Tietojen perusteella arvioitiin hankkeen aiheuttamat<br />
muutokset kuljetusreittien liikennemäärissä, liikenteen<br />
sujuvuudessa sekä liikenneturvallisuudessa ja esitettiin ehdotukset<br />
parannustoimenpiteiksi.<br />
Toimintaaika<br />
Rudus Oy Murskauslaitos 120 6-22<br />
Työkoneet (pyöräkuormaaja / kaivinkone)<br />
3 kpl<br />
108 6-22<br />
Rikotus 122 7-20<br />
Poravaunu 123 7-20<br />
Lemminkäinen Infra Oy Murskauslaitos 120 6-22<br />
Työkoneet (pyöräkuormaaja / kaivinkone)<br />
3 kpl<br />
108 6-22<br />
Rikotus 122 7-20<br />
Poravaunu 123 7-20<br />
NCC Asfalttiasema 111 6-15<br />
Stormossen Oy Biokaasulaitos 102 0-24<br />
Työkoneet (pyöräkuormaaja / kaivinkone)<br />
3 kpl<br />
108 7-18<br />
Kaatopaikkajyrä 109 7-18<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitos 108 0-24<br />
19
Liikenteen osalta tarkasteltiin sen aiheuttamaa melua, pakokaasupäästöjä<br />
ja pölyämistä. Liikenteen aiheuttamien vaikutusten<br />
arvioinnissa huomioitiin hankkeen liikennemääräennusteet<br />
sekä liikennöintireittien kunto, nykyiset ja ennustetut<br />
liikennemäärät sekä liikenneturvallisuus. Arviointi perustui<br />
saatavilla olevaan tilasto- ja tutkimustietoon.<br />
5.3.6 Vaikutukset pinta- ja pohjavesiin<br />
Jätekeskuksen alueelle sijoittuessaan hanke ei varsinaisesti<br />
muodosta uutta pistekuormituslähdettä pinta- tai pohjavesiin.<br />
Arvioinnissa pyrittiinkin selvittämään, mikä vaikutus suunnitellulla<br />
toiminnalla (tuhkien välivarastoinnilla) on alueelta nykyisin<br />
maastoon kohdistuvaan hulevesivirtaamaan. Varastokentällä<br />
muodostuvien suotovesien määrää arvioitiin laskennallisesti<br />
vesitasetarkastelun avulla.<br />
Työssä huomioitiin tehdyt selvitykset ja kokemukset jätteen<br />
termisessä käsittelyssä muodostuvien tuhkien koostumuksesta<br />
sekä sijoittamisesta alueelle. Arvioinnissa otettiin huomioon<br />
suunniteltujen vesiensuojelurakenteiden vaikutus muodostuvien<br />
vesien laatuun ja määrään.<br />
Edellä esitetyn perusteella hankkeen vaikutuksia alapuolisiin<br />
pintavesiin arvioitiin kuormitustiedon ja ojien/purojen nykytilasta<br />
tehtyjen selvitysten perusteella. Siinä huomioitiin pintavesien<br />
ominaispiirteet, kuten hydrologia, luonnontilaisuus,<br />
humuspitoisuus, ravinnetaso, eliöstö ja vesistön käyttötarkoitukset.<br />
Erityistä huomiota kiinnitettiin raskasmetallien ja<br />
muiden vesieliöille myrkyllisten yhdisteiden esiintymiseen ja<br />
kulkeutumiseen.<br />
Pohjavesivaikutusten arvioinnissa hyödynnettiin käytettävissä<br />
olevia tietoja lähiympäristön pohjavesipinnan tasoista, pohjaveden<br />
muodostumisesta, virtaussuunnista ja laadusta sekä<br />
tiedot pohjaveden käytöstä ja vedenhankinnan kannalta tärkeistä<br />
pohja/pintavesialueista.<br />
5.3.7 Luontovaikutukset<br />
Ympäristövaikutusten arviointia varten hankittiin tiedot läheisistä<br />
suojelualueista, suojeluohjelmista ja Natura 2000 –verkostoon<br />
kuuluvista alueista, kartoitetuista luonnonsuojelulain<br />
mukaisista suojelluista luontotyypeistä sekä uhanalaisista<br />
eliölajeista (UHEX-tietokanta, Länsi-Suomen ympäristökeskus).<br />
Lisäksi hankittiin muu saatavilla oleva tieto ympäröivän<br />
luonnon nykytilasta ja tiedossa olevista luonnonarvoista.<br />
Selvityksessä hyödynnettiin aiemmin tehtyjen luontoselvitysten<br />
(Matikainen ja Oja 2004 ja 2005, Kärkkäinen ja Riipinen<br />
2000) tuloksia. Alueelle tehtiin maastokäynti 9.10.2007.<br />
Selvitysajankohta on luontokartoitukselle myöhäinen.<br />
Arvioinnissa esitettiin tiedot luonnonympäristön nykytilasta<br />
ja kerrottiin miltä osin luonnonympäristö poistuu. Vaikutuksia<br />
20<br />
ympäröivään luontoon arvioitiin mm. päästömallinnusten tulosten<br />
perusteella.<br />
5.3.8 Vaikutukset yhdyskuntarakenteeseen,<br />
maankäyttöön ja maisemaan<br />
Työssä arvioitiin hankkeen soveltumista olemassa olevaan yhdyskuntarakenteeseen,<br />
maankäyttöön sekä tärkeisiin toimintoihin<br />
ja verkostoihin (mm. liikenneyhteydet).<br />
Suunnitelmia verrattiin alueen suunniteltuihin maankäyttömuotoihin.<br />
Erityishuomio kiinnitettiin hankealueen läheisyydessä<br />
sijaitseviin häiriintymiselle alttiisiin kohteisiin.<br />
Polttolaitoksen vaikutuksia rakennettuun ympäristöön ja maisemaan<br />
hahmotettiin alueen nykyisen tilan ja hankesuunnitelmien<br />
avulla. Maiseman nykyinen luonne selvitettiin tehtyjen<br />
maastokäyntien, karttojen ja ilmakuvien avulla. Rakennettavan<br />
polttolaitoksen maisemavaikutuksia arvioitiin myös kuvasovitteiden<br />
avulla.<br />
5.3.9 Vaikutukset virkistyskäyttöön<br />
Alueen nykyisestä virkistyskäyttöarvosta hankittiin tietoja yleisötilaisuuksien<br />
yhteydessä. Alueen ulkoilureitistöstä hankittiin<br />
tiedot Mustasaaren kunnalta. Hankkeen vaikutuksia virkistyskäyttöön<br />
arvioitiin mm. kyselytutkimuksessa esitettyjen mielipiteiden<br />
perusteella.<br />
5.3.10 Vaikutukset maa- ja kallioperään<br />
Maa- ja kallioperätietojen ja hankesuunnitelmien perusteella<br />
on arvioitu rakentamiseen liittyvien maansiirtotöiden tarve- ja<br />
laajuus. Hankkeen vaikutukset maa- ja kallioperään arvioitiin<br />
olemassa olevan aineiston perusteella.<br />
5.3.11 Vaikutukset ihmisten terveyteen, elinoloihin ja<br />
viihtyvyyteen<br />
Lakisääteiseen ympäristövaikutusten arviointimenettelyyn sisältyvät<br />
myös ihmisten elinoloihin ja viihtyvyyteen kohdistuvat<br />
vaikutukset. Nämä tarkoittavat mm. hankkeen terveydellisiä ja<br />
sosiaalisia vaikutuksia.<br />
Sosiaaliset vaikutukset<br />
Sosiaalisina vaikutuksina arvioidaan hankeen vaikutuksia<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
asenteisiin, ennakkokäsityksiin ja pelkoihin<br />
asumisviihtyvyyteen ja maisemaan<br />
alueiden virkistyskäyttöön (esim. marjastus, sienestys, kalastus,<br />
metsästys, ulkoilu, hiihto, suunnistus) ja harrastusmahdollisuuksiin<br />
yhteisöllisyyteen (mm. suunnittelun aiheuttamat ristiriidat)<br />
• välillisesti palveluihin, elinkeinonharjoittamiseen ja luonnonvarojen<br />
hyödyntämiseen.<br />
Sosiaalisten vaikutusten tunnistamisessa ja arvioinnissa selvitetään<br />
ne sidosryhmät, joihin vaikutukset kohdistuvat suoraan.<br />
Näitä ovat mm. maanomistajat ja lähialueen asukkaat ja elinkeinoharjoittajat.<br />
Nämä kutsuttiin jokaiseen kiinteistöön suunnatulla<br />
kirjeellä esittelytilaisuuteen. Sidosryhmätyöskentely on<br />
yksi osallistuvan suunnittelun muoto ja ryhmätyöt sen tärkeim-<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
piä menetelmiä. Näillä selvitetään asukkaiden ja sidosryhmien<br />
näkemyksiä hankkeen erilaisista vaikutuksista, heille tärkeistä<br />
asioista ja niiden merkityksistä, arvoista.<br />
Sosiaalisten vaikutusten arviointimenetelminä käytettiin myös<br />
kartta- ja tilastoaineistojen, lehtikirjoitusten, eri tavoin työn<br />
aikana saadun palautteen (yleisötilaisuuksien palautelomake)<br />
tulosten analyysia sekä havainnointia tilaisuuksissa.<br />
Yleisötilaisuuden yhteydessä toteutettiin myös kyselyä, jossa<br />
tiedusteltiin eri intressitahoille tärkeitä vaikutuksia. Sosiaalisia<br />
vaikutuksia selvitettiin näin sekä asiantuntija-arvioina että paikallisten<br />
ihmisten kokemuksina.<br />
Elinolot ja viihtyvyys<br />
Erilaiset ympäristövaikutukset vaikuttavat joko välittömästi tai<br />
välillisesti paikallisten asukkaiden elinoloihin ja viihtyvyyteen.<br />
Vaikutuksia tarkasteltiin paikallisten asukkaiden elinympäristössä<br />
tapahtuvien muutosten ja siten elinolojen ja viihtyvyyden<br />
kannalta.<br />
Ihmisten kokemusten, mielipiteiden ja pelkojen selvittäminen<br />
on tärkeä osa elinoloihin ja viihtyvyyteen kohdistuvien<br />
vaikutusten arviointia. Näitä selvitettiin hankkeen esittelytilaisuuksien<br />
avulla. Ohjelmavaiheessa pidettävässä esittelytilaisuudessa<br />
läsnäolijoille jaettiin kyselylomakkeita, joiden<br />
avulla he pystyivät ilmaisemaan kirjallisesti oman kantansa.<br />
Arvioinnissa hyödynnettiin YVA-ohjelmasta saadut mielipiteet,<br />
jätteenpolttolaitoksen YVA:sta saadut lausunnot ja mielipiteet<br />
sekä hankkeeseen liittyvä lehtikirjoittelu.<br />
Arvioinnin taustatiedoiksi kerättiin keskeisimmät tiedot alueen<br />
ympäristöstä. Tällaisia ovat mm. tiedot lähimmästä asutuksesta<br />
ja muista häiriintyvistä kohteista, alueiden sosioekonomiasta,<br />
harjoitettavista elinkeinoista sekä virkistysalueista.<br />
Ihmisiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnissa hyödynnettiin<br />
paikallisten asukkaiden ja viranomaisten paikallistuntemusta<br />
sekä sosiaali- ja terveysministeriön aiheeseen liittyviä oppaita<br />
ja tunnistuslistoja.<br />
Terveysvaikutukset<br />
Arvioinnissa pyrittiin tunnistamaan ilmapäästöjen aiheuttamat<br />
mahdolliset terveyshaitat. Mahdollisesti terveyshaittaa aiheuttaviin<br />
tekijöihin kuten ilmanlaatuun ja meluun liittyy ohjearvoja<br />
ja tunnuslukuja, joiden ylittyminen määritellään terveyshaitaksi.<br />
Terveysvaikutukset arvioitiin vertaamalla arvioituja pinta- ja<br />
pohjavesiin sekä ilmaan kohdistuvia vaikutuksia ja melua säädettyihin<br />
ohjearvoihin ja tunnuslukuihin.<br />
5.3.12 Vaikutukset luonnonvarojen hyödyntämiseen<br />
Työssä laskettiin jätteenpoltolla korvattavien muiden polttoaineiden<br />
määrä. <strong>Jätteen</strong>poltto korvaa kivihiilen ja öljyn käyttöä<br />
Vaasan Sähkön kaukolämmön tuotannossa. Tämän perusteella<br />
arvioitiin kuinka paljon jätteenpoltolla voidaan korvata<br />
muiden polttoaineiden käyttöä.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
5.3.13 Vaikutukset jätehuoltoon<br />
Arvioinnissa tarkasteltiin jätehuollon nykytilaa. Muutoksia jätehuoltoon<br />
tarkasteltiin suhteessa voimassaolevaan ja tulevaan<br />
valtakunnalliseen jätehuoltosuunnitelmaan ja sen tavoitteisiin.<br />
5.3.14 Riskit ja häiriötilanteet<br />
Työssä tunnistettiin hankkeeseen liittyvät onnettomuusriskit<br />
ja mahdolliset häiriötapahtumat sekä arvioimaan niiden todennäköisyys<br />
ja seuraukset. Tämä tehtiin ns. potentiaalisen<br />
ongelma-analyysin avulla. Tämän avulla tunnistettiin keskeiset<br />
riskit ja niiden seuraukset.<br />
5.3.15 Haitallisten vaikutusten lieventäminen<br />
Haitallisten vaikutusten lieventämistä on käsitelty vaikutuksittain.<br />
Keinot vaikutusten lieventämiseksi on kuvattu kappaleessa<br />
7.<br />
5.3.16 Vaihtoehtojen vertailu<br />
Arviointityössä oli vertailtavana kolme hankevaihtoehtoa:<br />
•<br />
•<br />
VE1 Polttolaitoksen rakentaminen ja käyttö, jätteenpoltto<br />
120 000 tonnia vuodessa<br />
VE2 Polttolaitoksen rakentaminen ja käyttö, jätteenpoltto<br />
150 000 tonnia vuodessa<br />
• VE0 Hankkeen toteuttamatta jättäminen,<br />
Hankkeen toteuttamatta jättämistä tarkasteltiin kuvaamalla<br />
alueen nykytila. <strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen vaikutuksia tarkasteltiin<br />
arvioimalla hankkeesta aiheutuvat ympäristövaikutukset.<br />
Vaihtoehtoja vertailtiin kuvaamalla hankkeen toteuttamisen<br />
vaikutuksia suhteessa alueen nykytilaan ja vaihtoehtoja suhteessa<br />
toisiinsa.<br />
21
6. YMPÄRISTÖN NYKYTILA JA ARVIOIDUT YMPÄRISTÖVAIKUTUKSET<br />
6.1 Ilmanlaatu ja leviämismallilaskelmat<br />
6.1.1 Ilmanlaadun nykytila<br />
Lähin ilmanlaadun tarkkailupiste sijaitsee Vaasassa noin<br />
kymmenen kilometrin etäisyydellä Stormossenin alueesta.<br />
Ilmanlaadun mittausasemilla mitattavia pitoisuuksia ovat<br />
mm. typen oksidit, otsoni ja pienhiukkasten pitoisuudet.<br />
Mittauspisteen ja Stormossenin alueen välisestä etäisyydestä<br />
johtuen Vaasassa käytössä oleva ilmanlaadun mittausindeksi<br />
ei sovellu kuvaamaan Stormossenin alueen ilmanlaatua.<br />
Stormossenin alueen nykyiset ilmapäästöt koostuvat pääasiassa<br />
kaatopaikkakaasuista, jotka ovat ns. kasvihuonekaasuja.<br />
Näiden kaasujen määrää vähennetään jätetäytön yhteydessä<br />
käytettävillä kaasunkeräysjärjestelmillä. Talteen kerätyt<br />
kaasut hyödynnetään energiana biokaasulaitoksessa. Muita<br />
Stormossenin ilmanlaatuun vaikuttavia tekijöitä ovat liikenteen<br />
pakokaasupäästöt sekä läheisen louhinta-alueen ja asfalttiaseman<br />
pölypäästöt (Rudus Oy, Lemminkäinen Oy, NCC ja<br />
Forssan Betoni Oy).<br />
Yleisemmin Vaasan ja Mustasaaren alueella ilman laatuun vaikuttavia<br />
päästöjä syntyy teollisuudessa, energiantuotannossa,<br />
liikenteessä ja kiinteistöjen lämmityksessä.<br />
22<br />
Taulukko 6.1 Leviämismallilla lasketut <strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksen<br />
päästöjen aiheuttamat ulkoilman rikkidioksidipitoisuuden (SO ) suurimmat arvot.<br />
2<br />
Ohje-<br />
/raja-arvo<br />
SO 2 pitoisuus (μg/m 3 )<br />
Jätemäärä 120 000 t/a Jätemäärä 150 000 t/a<br />
Piipun<br />
korkeus 50 m<br />
Piipun<br />
korkeus 75 m<br />
Piipun<br />
korkeus 50 m<br />
Vuosikeskiarvo 20* 0,2 0,1 0,3 0,1<br />
Korkein vuorokausikeskiarvo<br />
3,7 1,6 4,6 1,9<br />
2. korkein vuorokausikeskiarvo<br />
80** 2,7 1,0 4,0 1,6<br />
4. korkein vuorokausikeskiarvo<br />
125*** 2,7 1,0 2,8 1,2<br />
Korkein tuntikeskiarvo<br />
25 21 29 19<br />
Kork. tuntiarvojen<br />
99 %:n rajapit.<br />
250** 6,2 2,8 7,9 3,8<br />
25. korkein tuntikeskiarvo<br />
350*** 5,5 2,6 7,4 3,4<br />
*) kasvillisuusvaikutusperusteinen raja-arvo<br />
**) terveysvaikutusperusteinen ohjearvo<br />
***) terveysvaikutusperusteinen raja-arvo<br />
6.1.2 Leviämismallilaskelmien tulokset ja niiden arviointi<br />
Rikkidioksidi<br />
Leviämislaskelmien tuloksena saadut <strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksen<br />
päästöjen aiheuttamat tutkimusalueen suurimmat<br />
ulkoilman rikkidioksidipitoisuudet on koottu taulukkoon<br />
6.1. Taulukon arvot ovat tutkimusalueen tiettyihin yksittäisiin<br />
laskentapisteisiin saatuja kolmen vuoden mittaisen tarkastelujakson<br />
suurimpia pitoisuuksien arvoja. On huomattava, että<br />
suurimman osan ajasta pitoisuuksien tuntiarvot ovat näissäkin<br />
laskentapisteissä selvästi pienempiä kuin korkeimmat arvot.<br />
Lisäksi suurimmassa osassa tutkimusaluetta pitoisuudet ovat<br />
jatkuvasti merkittävästi pienempiä kuin niissä kohteissa, joissa<br />
taulukossa 6.1 esitetyt maksimiarvot esiintyvät. Sama pätee<br />
myös muihin tässä tutkimuksessa esitettyihin korkeimpiin pitoisuusarvoihin.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen päästöjen aiheuttamien rikkidioksidipitoisuuksien<br />
alueellinen vaihtelu käy ilmi kuvista 6.1-6.4.<br />
Karttakuvissa on esitetty samanarvonkäyrillä ne alueet, joissa<br />
tietyn pitoisuuden ylittyminen on mahdollista pitkän havaintojakson<br />
aikana. Tuntipitoisuuksien aluejakaumat eivät siis esitä<br />
ajallisesti yhtenäistä tilannetta, vaan ne kuvaavat eri tunteina<br />
esiintyvien pitoisuuksien maksimitasoa tutkimusalueen eri<br />
Piipun<br />
korkeus 75 m<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
Kuva 6.1 Rikkidioksidin korkein vuosiraja-arvoon verrannollinen pitoisuus (μg/m³) 120 000 t/a jätemäärälle.<br />
<br />
Kuva 6.2 Rikkidioksidin korkein vuosiraja-arvoon verrannollinen pitoisuus (μg/m³) 150 000 t/a jätemäärälle.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
23
Kuva 6.3 Rikkidioksidin korkein vuorokausiohjearvoon verrannollinen pitoisuus (μg/m³) 120 000 t/a jätemäärälle.<br />
<br />
Kuva 6.4 Rikkidioksidin korkein vuorokausiohjearvoon verrannollinen pitoisuus (μg/m³) 150 000 t/a jätemäärälle.<br />
24<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
osissa. Asian voi yksinkertaistaa karkealla esimerkillä: tuulen<br />
käydessä päästölähteen eteläpuolelta poistokaasuvana etenee<br />
piipusta pohjoissuuntaan, jolloin päästöt eivät vaikuta<br />
lähteen eteläpuolisiin pitoisuuksiin. Pitoisuuksien aluejakaumissa<br />
esiintyy lähinnä alueellisesta tuulen suuntajakaumasta<br />
ja paikallisesta topografiasta johtuen kohonneiden pitoisuuksien<br />
kielekkeitä ja erillisiä suppeita, ympäristön arvoja korkeampien<br />
tai matalampien pitoisuuksien alueita. Päästölähteen<br />
välittömään läheisyyteen muodostuu usein ns. katvealue, jolla<br />
pitoisuudet ovat minimissään ja kasvavat lyhyellä etäisyydellä<br />
nopeasti. Tällaisten aivan päästölähteen ympärille muodostuvien,<br />
muita arvoja matalampien pitoisuuksien alueiden laajuuteen<br />
vaikuttavat piipun korkeuden lisäksi poistokaasujen<br />
nousunopeus piipussa sekä ulkolämpötilan ja poistokaasujen<br />
lämpötilan välinen ero, jotka antavat päästöille nousulisää leviämisen<br />
alkuvaiheessa.<br />
Kuvassa 6.5 esitetään leviämislaskelmien tuloksina saatujen<br />
suurimpien rikkidioksidipitoisuuksien suhde maassamme voimassa<br />
oleviin ilmanlaadun raja- ja ohjearvoihin. <strong>Westenergy</strong>n<br />
jätteenpolttolaitoksen aiheuttamat rikkidioksidipitoisuudet olisivat<br />
jätemäärällä 120 000 t/a korkeimmillaan 2,5 % rikkidioksidin<br />
tuntiohjearvosta (250 μg/m³) ja 2,1 % tuntiraja-arvosta<br />
(350 μg/m³) tarkasteltaessa matalampaa 50 metrin piipunkorkeutta.<br />
Korkeammalla 75 metrin piipunkorkeudella vastaavat<br />
pitoisuudet olisivat 1,1 % rikkidioksidin tuntiohjearvosta ja<br />
noin 0,8 % tuntiraja-arvosta. Jätemäärällä 150 000 t/a rikkidioksidipitoisuudet<br />
olisivat korkeimmillaan 3,2 % rikkidioksidin<br />
tuntiohjearvosta ja 2,1 % tuntiraja-arvosta tarkasteltaessa matalampaa<br />
50 metrin piipunkorkeutta. Korkeammalla 75 metrin<br />
piipunkorkeudella pitoisuudet olisivat vastaavasti 1,5 %<br />
rikkidioksidin tuntiohjearvosta ja noin 1,0 % tuntiraja-arvosta.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Rikkidioksidipitoisuudet olisivat jätemäärällä 120 000 t/a 3,4<br />
% vuorokausiohje-arvosta (80 μg/m³) tarkasteltaessa 50 metrin<br />
päästökorkeudella ja 1,3 % 75 metrin päästökorkeudella.<br />
Jätemäärän 150 000 t/a aiheuttamat pitoisuudet olisivat 4,9 %<br />
vuorokausiohjearvosta 50 metrin päästökorkeudella ja 2,0 %<br />
75 metrin päästökorkeudella. Jätemäärän 120 000 t/a poltto<br />
aiheuttaisi korkeimmillaan pitoisuuksia jotka olisivat 50 metrin<br />
piipun korkeudella 1,2 % rikkidioksidin vuosiraja-arvosta (20<br />
μg/m³) ja 75 m piipun korkeudella 0,5 % vuosiraja-arvosta.<br />
Rikkidioksidipitoisuudet olisivat 1,4 % vuosiraja-arvosta päästökorkeudella<br />
50 metriä ja 0,6 % päästökorkeudella 75 metriä<br />
tarkasteltaessa jätemäärää 150 000 t/a.<br />
<strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksen päästöjen aiheuttamat<br />
rikkidioksidipitoisuudet alittavat siis voimassa olevat terveysvaikutusperusteiset<br />
rikkidioksidipitoisuuksia koskevat raja- ja<br />
ohjearvot.<br />
Kuva 6.5 Leviämismallilaskelmilla laskettujen Stormossenin jätteenpolttolaitoksen päästöjen aiheuttamien<br />
ulkoilman korkeimpien rikkidioksidipitoisuuksien suhde ilmanlaadun raja- ja ohjearvoihin.<br />
25
Typen oksidien pitoisuudet<br />
<strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksen päästöjen aiheuttamat<br />
tutkimusalueen suurimmat ulkoilman typenoksidipitoisuudet<br />
on koottu taulukkoon 6.2.<br />
Taulukon arvot ovat tutkimusalueen tiettyihin yksittäisiin laskentapisteisiin<br />
saatuja kolmen vuoden mittaisen tarkastelujakson<br />
suurimpia pitoisuuksien arvoja. Typpidioksidipitoisuuksien<br />
alueellinen vaihtelu käy ilmi kuvista 6.7-6.10.<br />
Kuvassa 6.6 esitetään leviämislaskelmien tuloksina saatujen<br />
suurimpien typpidioksidipitoisuuksien suhde maassamme voimassa<br />
oleviin ilmanlaadun raja- ja ohjearvoihin.<strong>Westenergy</strong>n<br />
jätteenpolttolaitoksen aiheuttamat typpidioksidipitoisuudet<br />
olisivat jätemäärällä 120 000 t/a korkeimmillaan 1,1 % typpidioksidin<br />
tuntiohjearvosta (150 μg/m³) ja 0,7 % tuntiraja-arvosta<br />
(200 μg/m³) tarkasteltaessa matalampaa 50 metrin piipunkorkeutta.<br />
Korkeammalla 75 metrin piipunkorkeudella vastaavat<br />
pitoisuudet olisivat 0,7 % typpidioksidin tuntiohjearvosta ja<br />
0,5 % tuntiraja-arvosta. Jätemäärällä 150 000 t/a typpidioksidipitoisuudet<br />
olisivat korkeimmillaan 1,4 % typpidioksidin<br />
tuntiohjearvosta ja 0,9 % tuntirajaarvosta tarkasteltaessa matalampaa<br />
50 metrin piipunkorkeutta. Korkeammalla 75 metrin<br />
piipunkorkeudella pitoisuudet olisivat vastaavasti 1,1 % typpidioksidin<br />
tuntiohjearvosta ja noin 0,7 % tuntiraja-arvosta.<br />
Typpidioksidipitoisuudet olisivat jätemäärällä 120 000 t/a 1,2<br />
% vuorokausiohje-arvosta (70 μg/m³) tarkasteltaessa 50 metrin<br />
päästökorkeudella ja 0,7 % 75 metrin päästökorkeudella.<br />
Jätemäärän 150 000 t/a aiheuttamat pitoisuudet olisivat 1,5 %<br />
vuorokausiohjearvosta 50 metrin päästökorkeudella ja 0,9 %<br />
75 metrin päästökorkeudella. Jätemäärän 120 000 t/a poltto<br />
26<br />
aiheuttaisi korkeimmillaan pitoisuuksia jotka olisivat kaikissa<br />
tarkastelutilanteissa korkeintaan 0,05 % typpidioksidin vuosiraja-arvosta<br />
(40 μg/m³). <strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksen<br />
päästöjen aiheuttamat typpidioksidipitoisuudet alittavat voimassa<br />
olevat terveysvaikutusperusteiset typpidioksidipitoisuuksia<br />
koskevat raja- ja ohjearvot.<br />
Kuva 6.6 Leviämismallilla laskettujen <strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksen päästöjen aiheuttamien ulkoilman<br />
korkeimpien typpidioksidipitoisuuksien (NO ) suhde ilmanlaadun ohje- ja rajaarvoihin.<br />
2<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
Taulukko 6.2 Leviämismallilla lasketut <strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksen päästöjen aiheuttamat<br />
ulkoilman typpidioksidin (NO ) pitoisuuksien suurimmat arvot.<br />
2<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Ohje-<br />
/raja-arvo<br />
NO 2 pitoisuus (μg/m 3 )<br />
Jätemäärä 120 000 t/a Jätemäärä 150 000 t/a<br />
Piipun<br />
Piipun<br />
Piipun<br />
Piipun<br />
korkeus 50 m korkeus 75 m korkeus 50 m korkeus 75 m<br />
Vuosikeskiarvo 40* 0,08 0,04 0,09 0,05<br />
Korkein vuorokausikeskiarvo<br />
2. korkein vuorokausikeskiarvo<br />
Korkein tuntikeskiarvo<br />
Kork. tuntiarvojen<br />
99 %:n rajapit.<br />
19. korkein tuntikeskiarvo<br />
*) terveysvaikutusperusteinen raja-arvo<br />
**) terveysvaikutusperusteinen ohjearvo<br />
0,9 0,6 1,2 0,9<br />
70** 0,8 0,5 1,1 0,6<br />
6,6 3,9 6,9 5,4<br />
150** 1,7 1,1 2,0 1,7<br />
200* 1,4 1,1 1,8 1,4<br />
<br />
Kuva 6.7 Typpidioksidin korkein vuosiraja-arvoon verrannollinen pitoisuus (μg/m³) 120 000 t/a jätemäärälle.<br />
27
Kuva 6.8 Typpidioksidin korkein vuosiraja-arvoon verrannollinen pitoisuus (μg/m³) 150 000 t/a jätemäärälle.<br />
<br />
Kuva 6.9 Typpidioksidin korkein vuorokausiohjearvoon verrannollinen pitoisuus (μg/m³) 120 000 t/a jätemäärälle.<br />
28<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
Kuva 6.10 Typpidioksidin korkein vuorokausiohjearvoon verrannollinen pitoisuus (μg/m³) 150 000 t/a jätemäärälle.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
29
Hiukkaspitoisuudet<br />
Leviämislaskelmien tuloksena saadut <strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksen<br />
päästöjen aiheuttamat tutkimusalueen suurimmat<br />
ulkoilman hengitettävien hiukkasten pitoisuudet on koottu<br />
taulukkoon 6.3. Hiukkaspitoisuuksien alueellinen vaihtelu käy<br />
ilmi kuvista 6.11-6.14.<br />
Kuvassa 6.15 esitetään leviämislaskelmien tuloksina saatujen<br />
suurimpien hiukkaspitoisuuksien suhde maassamme<br />
voimassa oleviin ilmanlaadun raja- ja ohjearvoihin.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen päästöt aiheuttavat kaikissa tarkastelutilanteissa<br />
pitoisuuksia, jotka ovat korkeimmillaan alle 1 %<br />
hengitettävien hiukkasten raja- ja ohjearvoista.<br />
Johtopäätökset leviämismallilaskelmista ja<br />
vaihtoehtojen vertailu<br />
Tutkimuksessa arvioitiin leviämismallilaskelmin Vaasan suunnitellun<br />
<strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksen päästöjen vaikutuksia<br />
ulkoilman rikkidioksidin, typen oksidien, typpidioksidin<br />
ja hengitettävien hiukkasten pitoisuuksiin. Leviämislaskelmia<br />
tehtiin kolmen vuoden mittaiselle ajanjaksolle kahdella jätemäärällä<br />
(120 000 t/a ja 150 000 t/a) ja kahdella piipunkorkeudella<br />
(50m ja 75 m).<br />
Leviämislaskelmien tulosten mukaan <strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksen<br />
päästöjen aiheuttamat rikkidioksidi-, typpidioksidi-<br />
ja hiukkaspitoisuudet alittaisivat selvästi maassamme<br />
voimassa olevat terveysvaikutusperusteiset ilman epäpuhtauksia<br />
koskevat raja- ja ohjearvot kummallakin tarkastellulla<br />
jätemääreellä ja piipunkorkeudella. Eri tarkastelutilanteiden<br />
päästöjen aiheuttamat pitoisuudet olisivat korkeimmillaan alle<br />
5 % rikkidioksidin raja- ja ohjearvoista, alle 2 % typpidioksidin<br />
raja- ja ohjearvoista ja alle 1 % hengitettävien hiukkasten<br />
30<br />
Vuosikeskiarvo P50* (TSP) /<br />
40** (PM10)<br />
Korkein vuorokausikeskiarvo<br />
2. korkein vuorokausikeskiarvo<br />
36. korkein vuorokausikeskiarvo<br />
Korkein tuntikeskiarvo<br />
Kork. tuntiarvojen<br />
99 %:n rajapit.<br />
Ohje- /raja-arvo Hiukkaspitoisuus (μg/m 3 )<br />
raja- ja ohjearvoista. Leviämislaskelmien tulosten perusteella<br />
voidaan arvioida, että päästöt aiheuttaisivat jätteenpolttolaitoksen<br />
lähialueelle niin pieniä ilman epäpuhtauspitoisuuksia,<br />
ettei niiden nykytietämyksen perusteella oleteta aiheuttavan<br />
ihmisille terveydellistä haittaa.<br />
Eri tarkasteluvaihtoehtojen pitoisuusvaikutuksella ei laskelmien<br />
mukaan ole suurta eroa. Isompi jätemäärä aiheuttaisi vain<br />
hyvin vähäisen lisän pitoisuuksiin. Matalammalla piipunkorkeudella<br />
(50 m) tutkimusalueelle muodostuvat pitoisuudet olisivat<br />
hiukan korkeampia kuin suuremmalla piipunkorkeudella<br />
(75 m) muodostuvat pitoisuudet. Mallilaskelmien tulosten perusteella<br />
voidaan kuitenkin arvioida, että matalampikin piipun<br />
korkeus takaisi ilmanlaadun kannalta riittävän hyvät päästöjen<br />
leviämis- ja laimenemisolosuhteet.<br />
Jos hanketta ei toteuteta, niin edellä kuvattuja päästöjä ilmaan<br />
ja niiden vaikutuksia ei hankealueelta synny. Tässä energiahyödyntämiseen<br />
suunnitellut jätteet ohjautuisivat toisaalle poltettavaksi.<br />
Vastaavat päästöt syntyisivät näin jossain toisaalla.<br />
Tämän perusteella hanketta –ei toteuteta vaihtoehto vastaa<br />
polttolaitoshanketta.<br />
6.2 Dioksiinit, furaanit ja raskasmetallit<br />
Dioksiinit ja furaanit<br />
Polykloorattuja dioksiineja ja furaaneja (eli PCDD/F-yhdisteitä)<br />
ei ole valmistettu teollisiin tarkoituksiin, vaan ne esiintyvät epäpuhtauksina<br />
muissa kemikaaleissa ja niitä syntyy orgaanisten<br />
aineiden ja kloorin reagoidessa tietyissä olosuhteissa polttoja<br />
teollisuusprosesseissa.<br />
PCDD/F-yhdisteet ovat erittäin niukkaliukoisia veteen, mutta<br />
liukenevat hyvin rasvoihin. Yhdisteet sitoutuvat hyvin voimakkaasti<br />
kiintoaineeseen, kuten maaperässä humukseen,<br />
Taulukko 6.3 Leviämismallilla lasketut <strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksen päästöjen aiheuttamat ulkoilman<br />
hiukkasten suurimmat arvot.<br />
*) terveysvaikutusperusteinen ohjearvo<br />
**) terveysvaikutusperusteinen raja-arvo<br />
Jätemäärä 120 000 t/a Jätemäärä 150 000 t/a<br />
Piipun<br />
Piipun<br />
Piipun<br />
Piipun<br />
korkeus 50 m korkeus 75 m korkeus 50 m korkeus 75 m<br />
0,05 0,02 0,05 0,02<br />
0,7 0,3 0,8 0,3<br />
70* (PM10) 0,6 0,2 0,6 0,2<br />
50** (PM10) 0,2 0,1 0,2 0,1<br />
4,5 3,0 5,2 4,1<br />
1,2 0,5 1,5 0,7<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
Kuva 6.11 Hiukkaspitoisuuden korkein vuosikeskiarvo (μg/m³) 120 000 t/a jätemäärälle.<br />
<br />
Kuva 6.12 Hiukkaspitoisuuden korkein vuosikeskiarvo (μg/m³) 150 000 t/a jätemäärälle.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
31
Kuva 6.13 Hiukkasten korkein vuorokausiohjearvoon verrannollinen pitoisuus (μg/m³) 120 000 t/a jätemäärälle.<br />
<br />
Kuva 6.14 Hiukkasten korkein vuorokausiohjearvoon verrannollinen pitoisuus (μg/m³) 150 000 t/a jätemäärälle.<br />
32<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
vedessä kiintoainekseen (sedimenttiin). Pysyvyytensä ja rasvaliukoisuutensa<br />
perusteella yhdisteet voivat kertyä helposti<br />
vesieliöihin sekä varastoitua sedimentteihin.<br />
Eläinkokeissa on dioksiinien todettu aiheuttavan maksavaurioita.<br />
Muutoksia on havaittu myös sukuelimissä, kilpirauhasessa,<br />
lisämunuaisissa, maha-suolistokanavassa ja haimassa.<br />
Haitallisin yhdisteistä on 2,3,7,8-TCDD, jolla voi olla myös<br />
vaikutuksia luuytimeen ja imusolmukkeisiin. Yhdisteillä on<br />
mahdollisesti vaikutuksia hormonijärjestelmiin (Suomen ympäristökeskus).<br />
PCDD/F-yhdisteet ovat erittäin niukkaliukoisia veteen ja ne sitoutuvat<br />
hyvin voimakkaasti kiintoaineeseen, kuten maaperässä<br />
humukseen, vedessä kiintoainekseen (sedimenttiin) sekä<br />
eliöissä rasvakudoksiin. Pysyvyytensä ja rasvaliukoisuutensa<br />
perusteella yhdisteet voivat kertyä helposti vesieliöihin sekä<br />
varastoitua sedimentteihin.<br />
Polttolaitoksen savukaasuissa yhdisteet voivat esiintyä joko<br />
sitoutuneena hiukkasiin tai kaasumaisena. Laitoksien tarkkailujen<br />
yhteydessä mitataan PCDD/F-yhdisteiden kokonaispitoisuus,<br />
joka sisältää niin kaasumaiset kuin hiukkasiin sitoutuneet<br />
yhdisteet.<br />
Haihtuneet yhdisteet hajoavat ilmassa fotokemiallisesti (auringon<br />
valon vaikutuksesta) muutamassa kuukaudessa ja partikkelifaasissa<br />
yhdisteet poistuvat ilmasta märkälaskeumana<br />
sateen ja lumen mukana tai kuivalaskeumana. Osa yhdisteistä<br />
on kohtalaisen haihtuvia ja voivat kulkeutua ilmassa pitkiäkin<br />
matkoja.<br />
Raskasmetallit<br />
Raskasmetalleja joutuu ilmakehään ihmisen toiminnan seurauksena<br />
pääasiallisesti fossiilisten polttoaineiden poltosta,<br />
metallien tuotannosta sekä jätteiden poltosta. Metalli luokitellaan<br />
raskasmetalliksi, jos sen tiheys on suurempi kuin 5 g/cm 3 .<br />
Raskasmetalleista elohopea ja kadmium kertyvät polttolaitosten<br />
savukaasuihin. Polttolaitoksen savukaasuissa useimmat<br />
metallit ovat sitoutuneet savukaasujen hiukkasiin.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Kuva 6.15. Leviämismallilla laskettujen <strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksen päästöjen aiheuttamien<br />
ulkoilman korkeimpien hiukkaspitoisuuksien suhde ilmanlaadun ohje- ja raja-arvoihin.<br />
Elohopea voi esiintyä savukaasuissa myös haihtuneena, sillä<br />
se on normaalioloissa nestemäinen metalli höyrystyen helposti.<br />
Alkuainemuodosta elohopea muuntuu ioniseen muotoon,<br />
jolloin se pidättyy ilmakehän partikkeleihin ja vesipisaroihin.<br />
Kadmium on raskasmetalleista liikkuvin, mutta maaperässä<br />
sitä sitovat tehokkaasti rautaoksidit, humus ja savimineraalit.<br />
Elohopea ja kadmium eivät ole tarpeellisia hivenaineita<br />
eliöille.<br />
Vaikka metalleille altistutaan yleensä pääsääntöisesti ravinnon<br />
välityksellä, aiheutuu ilman elohopean ja kadmiumin pitoisuuksista<br />
terveysvaikutuksia. Suuret elohopeahöyryn pitoisuudet<br />
voivat aiheuttaa keuhkotulehduksen sekä oireita munuaisissa<br />
ja keskushermostossa. Elohopean ei tunneta aiheuttavan<br />
syöpää. Kadmiumille altistuminen voi aiheuttaa munuaisvaurioita.<br />
Lisäksi tietyt kadmiumin yhdisteet on luokiteltu syöpää<br />
aiheuttaviksi.<br />
Ilmaan päässeet raskasmetallit voivat osallistua kemiallisiin<br />
reaktioihin esimerkiksi veden ja muiden partikkelien kanssa.<br />
Raskasmetalleja sisältävien savukaasuhiukkasten viipymä ilmakehässä<br />
riippuu hiukkasten koosta. Pienien partikkelien viipymä<br />
on alle tunnin ja suurimpien päivistä viikkoihin. Elohopea<br />
voi alkuainemuodossa kulkeutua pitkiäkin matkoja ilmavirtauksien<br />
mukana. Raskasmetallit poistuvat ilmasta märkälaskeumana<br />
sateen ja lumen mukana tai kuivalaskeumana.<br />
6.2.1 Vaikutukset Pilvilampeen<br />
Taulukkoon 6.4 on laskettu enimmäisarvio vuosittaisesta<br />
dioksiini- ja furaani- sekä elohopea- ja kadmiumpäästöjen<br />
määrästä vaihtoehtoisilla poltettujen jätemäärien tuottamalla<br />
savukaasumäärillä. Laskelmassa on oletettu, että savukaasuissa<br />
yhdisteitä on jätteen polttoasetuksen mukainen enimmäismäärä<br />
(PCDD/F: 0,1 ng/m 3 , Hg: 0,05 mg/m 3 , Cd: 0,05<br />
mg/m 3 ). Vastaava lähtökohta oli Ilmatieteenlaitoksen mallilaskelmissa.<br />
Todellisuudessa jätteenpolttolaitoksen päästöt<br />
ovat merkittävästi alle (noin kolmasosa) enimmäismäärän<br />
(PCDD/F:
Taulukko 6.4 <strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen vuosittaiset dioksiini- ja furaani-, elohopea- ja kadmium päästöt eri jätemäärillä sekä maksimipäästömäärä<br />
joka teoriassa voi saavuttaa Pilvilammen ja yhdisteiden pitoisuus Pilvilammessa. PCDD/F-pitoisuudet I-TEQ<br />
ekvivalentteina.<br />
Taulukon 6.4. laskelmissa on käytetty yhden vuoden maksimipäästöä,<br />
kg/a, laskennan perusteena. Arvioinnissa ei ole<br />
huomioitu veden vaihtumista Pilvilam messa.<br />
Pilvilammen suuntaan voidaan arvioida päätyvän vuosittain<br />
tuulensuunnan mukaisessa suhteessa arviolta 10 % kokonaispäästöstä.<br />
Mikäli tämä päästö päätyisi kokonaisuudessaan<br />
Pilvilampeen, muodostuisi veteen taulukossa 6.4 esitetty<br />
PCDD/F-, elohopea- ja kadmiumpitoisuus. Pitoisuudet ovat<br />
mikrogrammoina litraa kohden (μg/l). Yksi mikrogramma on<br />
gramman miljoonasosa.<br />
Pilvilammen arvioidut dioksiinien ja furaanien enimmäispitoisuudet<br />
alittavat 2000-kertaisesti vesieliöille määritetyn haittaa<br />
aiheuttavan pitoisuuden (HC ), joka on 0,0038 μg/l. HC tar-<br />
50 50<br />
koittaa pitoisuutta, josta voi aiheutua haittaa puolille vesieliöistä.<br />
Terveysperusteisesti sallittu pitoisuus (RfC ) juomavedessä on<br />
PV<br />
0,000012 μg/l, jonka on laskettu aiheuttavan kymmenesosan<br />
päivittäisestä enimmäissaantiarvosta (Suomen ympäristö<br />
23/2007). Pahimman mahdollisuuden skenaarion mukaan laskettuna<br />
pitoisuudet ovat korkeintaan kuudesosa terveysperusteisesta<br />
sallitusta pitoisuudesta. Näissä vertailussa on oletuksena,<br />
että kaikki Pilvilampeen päätyvät PCDD/F-yhdisteet ovat vesiliukoisessa<br />
muodossa ja pysyvät vesiliukoisessa muodossa.<br />
Mikäli em. laskelmissa otettaisiin huomioon veden vaihtuvuus<br />
Pilvilammessa, jäisivät pitoisuudet em. laskelmien tuloksia<br />
huomattavasti pienemmiksi.<br />
Käytännössä Pilvilampeen päätyvät PCDD/F-yhdisteet ovat<br />
kiinnittyneet savukaasujen hiukkasiin. Pienissä hiukkasissa<br />
yhdisteet voivat kulkeutua liuenneena vesifaasissa, sitoutua<br />
edelleen veteen liuenneeseen ainekseen tai kiintoainekseen<br />
(eli kompleksoitua), laskeutua pohjasedimenttiin (eli sedimentoitua)<br />
tai kertyä vesieliöstöön. Yhdisteiden kemiallisen<br />
luonteen vuoksi niiden odotetaan pidättyvän orgaanisen ainekseen<br />
ja sedimentoituvan.<br />
Pilvilammen arvioidut elohopean enimmäispitoisuudet alittavat<br />
noin 10-kertaisesti vesieliöille määritetyn haittaa aiheuttavan<br />
pitoisuuden (HC ), joka on 14 μg/l (Suomen ympäristö<br />
50<br />
23/2007). Terveysperusteisesti elohopean sallittu pitoisuus<br />
juomavedessä on 1 μg/l, joka on määritelty sosiaali- ja terveysministeriön<br />
asetuksen 461/2000 mukaisissa veden laatuvaatimuksissa.<br />
34<br />
Haitta-aineet Jätemäärä<br />
t/a<br />
Savukaasuvirtaus<br />
Nm 3 /h<br />
Pitoisuus savukaasuissa<br />
mg/m 3<br />
Vuosittainen<br />
päästö<br />
kg/a<br />
Tuulensuunta<br />
kohti<br />
Pilvilampea<br />
vuoden tuulista<br />
%<br />
Päästömäärä<br />
kohti<br />
Pilvilampea<br />
kg/a<br />
Pitoisuus<br />
Pilvilammessa<br />
μg/l<br />
PCDD/F 120 000 74 143<br />
Taulukko 6.5 <strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen vuosittaiset PCDD/F-, elohopea- ja kadmiumpäästöt eri jätemäärillä sekä maksimipäästömäärä<br />
joka teoriassa voi saavuttaa vallitsevan tuulen suunnassa olevan hiukkaspäästöjen levinneisyysalueen ja yhdisteiden arvioitu<br />
pitoisuus maaperässä.<br />
Haitta-aineet Jätemäärä<br />
t/a<br />
haisemmat kuin kyseisten päästöjen eliöstölle haittaa aiheuttavat<br />
pitoisuudet. Lisäksi on epätodennäköistä, että yhdisteet<br />
pysyisivät liukoisessa muodossa ja päätyisivät raakavedenottamolle.<br />
Arvioitujen pienien pitoisuuksien ei arvioida merkittävästi<br />
kertyvän eliöstöön. Mikäli laskelmissa otettaisiin vielä<br />
huomioon veden vaihtuvuus Pilvilammessa, jäisivät pitoisuudet<br />
laskelmien tuloksia huomattavasti pienemmiksi.<br />
Vallitsevan tuulensuunnan vaikutukset<br />
Taulukkoon 6.5 on laskettu edellä esitetyillä vuosittaisilla päästömäärillä<br />
vallitsevaan tuulensuuntaan kulkeutuvat PCDD/Fyhdisteiden<br />
ja elohopean sekä kadmiumin pitoisuudet.<br />
Teoriassa vallitsevan tuulen suuntaan voidaan arvioida päätyvän<br />
vuosittain tuulensuunnan mukaisessa suhteessa arviolta<br />
50 % kokonaispäästöstä. Mikäli tämä päästö päätyisi kokonaisuudessaan<br />
Ilmatieteen laitoksen raportissa mallinnetun<br />
korkeamman hiukkaspitoisuuden alueelle, muodostuisi pintamaakerrokseen<br />
taulukossa 6.5 esitetty PCDD/F-pitoisuus.<br />
Yhdisteiden on oletettu pidättyvän pintamaakerroksen viiteen<br />
ylimpään senttiin.<br />
Vallitsevaan tuulen suuntaan kulkeutuvat dioksiini- ja furaanipitoisuudet<br />
alittavat selvästi kynnysarvopitoisuuden<br />
(0,000001 mg/kg), joka on määritetty tasoon, josta ei aiheudu<br />
terveys- tai ympäristöhaittaa tai käyttörajoituksia maaperälle.<br />
Tässä vertailussa on oletuksena, että kaikki ilmaan päässeet<br />
hiukkaset kulkeutuvat maahan arvioidulle pinta-alalle.<br />
Esimerkiksi mahdollista kaukokulkeutumaa, pidättymistä<br />
puustoon tai muuntumista ennen maahan joutumista ei ole<br />
huomioitu. Yhdisteiden kemiallisen luonteen vuoksi niiden<br />
odotetaan pidättyvän maaperän orgaanisen ainekseen. Siksi<br />
yhdisteiden kulkeutuminen on maaperässä vähäistä tai ne eivät<br />
kulkeudu ollenkaan.<br />
Vallitsevaan tuulen suuntaan kulkeutuvat elohopea- ja kadmiumpitoisuudet<br />
alittavat selvästi kynnysarvopitoisuudet (Hg 0,5<br />
mg/kg ja Cd 1 mg/kg), joka on määritetty tasoon, josta ei aiheudu<br />
terveys- tai ympäristöhaittaa tai käyttörajoituksia maaperälle.<br />
Tässä vertailussa on oletuksena, että kaikki ilmaan<br />
päässeet hiukkaset kulkeutuvat maahan arvioidulle pinta-alalle.<br />
Esimerkiksi mahdollista kaukokulkeutumaa tai pidättymistä<br />
puustoon ei ole huomioitu.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Savukaasuvirtaus<br />
Nm 3 /h<br />
Pitoisuus savukaasuissa<br />
mg/m 3<br />
Vuosittainen<br />
päästö<br />
kg/a<br />
Vallitseva<br />
tuulen suunta<br />
vuoden tuulista<br />
%<br />
Päästö määrä<br />
kohti vallitsevaatuulensuuntaa<br />
kg/a<br />
Hiukkaslaskeuman<br />
arvioitu pintaala<br />
km 2<br />
Pitoisuus<br />
hiukkaslaskeuman<br />
alueella pintamaassa<br />
mg/kg<br />
PCDD/F 120 000 74 143<br />
6.3 Melu<br />
6.3.1 Melun ohjearvot sisällä ja ulkona<br />
Valtioneuvosto on antanut melutason yleiset ohjearvot (taulukko<br />
6-46, Vnp 993/92). Päätöstä sovelletaan meluhaittojen<br />
ehkäisemiseksi ja ympäristön viihtyvyyden turvaamiseksi<br />
maankäytön, liikenteen ja rakentamisen suunnittelussa sekä<br />
rakentamisen lupamenette lyssä. Päätös ei koske ampuma- ja<br />
moottoriurheiluratojen melua. Päätöstä ei myöskään sovelleta<br />
teolli suus-, katu- ja liikennealueilla eikä melusuoja-alueiksi<br />
tarkoitetuil la alueilla.<br />
Jos melu sisältää impulsseja tai kapeakaistaista ääntä, niin<br />
mit taustuloksiin lisätään 5 dB ennen niiden vertaamista ohjearvoihin.<br />
Taulukko 6-4 Melun ohjearvot ulkona.<br />
Alue ja käyttötarkoitus LAeq, enintään<br />
07-22 22-07<br />
Asumiseen käytettävät alueet 55 dB 50 dB<br />
Virkistysalueet taajamissa ja niiden<br />
välittömässä läheisyydessä<br />
55 dB 50 dB<br />
Hoito- tai oppilaitoksia palvelevat<br />
alueet<br />
55 dB 50 dB 1)<br />
Uudet asuinalueet, virkistysalueet<br />
taajamissa ja niiden välittömässä<br />
läheisyydessä sekä hoito- tai oppilaitoksia<br />
palvelevat alueet<br />
55 dB 45 dB 1)<br />
Loma-asumiseen käytettävät alueet,<br />
leirintäalueet ja virkistysalueet<br />
taajamien ulkopuolella sekä luonnonsuojelualueet<br />
36<br />
45 dB 40 dB 2)<br />
1) Oppilaitoksia palvelevilla alueilla ei sovelleta yöohjearvoa.<br />
2) Yöohjearvoa ei sovelleta sellaisilla luonnonsuojelualueilla, joita ei<br />
yleisesti käytetä oleskeluun tai luonnon havainnointiin yöllä.<br />
LAeq = melun A-painotettu keskiäänitaso (ekvivalenttitaso)<br />
Sosiaali- ja terveysministeriö julkaisi terveydensuojelulain<br />
(763/94) nojalla alkuvuodesta 1997 sisätilojen melutasojen<br />
ohjearvot (taulukko 6-2).<br />
Taulukko 6-5 Asuntojen ja muiden oleskelutilojen melutason<br />
ohjearvot.<br />
Huoneisto ja huonetila LAeq, enintään<br />
07-22 22-07<br />
Asuinhuoneet, paitsi keittiö 35 dB 30 dB<br />
Asunnon muut tilat ja keittiö<br />
Hoito- ja sosiaalihuollon laitokset,<br />
40 dB 40 dB<br />
majoitustilat, potilashuoneet<br />
Päiväkodit, lastentarhat, lasten ja<br />
35 dB 30 dB<br />
henkilökunnan oleskeluun tarkoitetut<br />
huoneet<br />
Kokoontumis- ja opetushuoneistot<br />
luokkahuoneet, luentosalit, kirkot ja<br />
muut huonetilat, joissa edellytetään<br />
yleisön saavan puheesta hyvin<br />
40 dB 30 dB<br />
selvän ilman äänenvahvistuslaitteiden<br />
käyttöä.<br />
35 dB -<br />
Muut kokoontumistilat<br />
Työhuoneistot (yleisön kannalta<br />
40 dB -<br />
yleisön vastaanottotilat ja toimistohuoneet)<br />
35 dB -<br />
LAeq = melun A-painotettu keskiäänitaso (ekvivalenttitaso)<br />
6.3.2 Melu nykytilassa<br />
Nykytilanteessa Stormossenin alueen merkittävin melua<br />
tuottava toiminta on kiviaineksen ottaminen Rudus Oy:n ja<br />
Lemminkäinen infra Oy:n louhinta-alueilla. <strong>Jätteen</strong>käsittelyn<br />
toiminnoista ja liikenteestä aiheutuva melu on selkeästi vähäisempää.<br />
Stormossenin jätekeskusalueen melun vaikutusalueella<br />
ei ole asutusta. Läheisellä Natura-alueella jätekeskusalueen<br />
toiminnoista ja liikenteestä aiheutuva melutaso jää alle<br />
L Aeq 7-22 45 dB.<br />
6.3.3 Melu rakentamisvaiheessa<br />
Rakentamisvaiheessa melua syntyy maarakennustöistä,<br />
bunkkerin louhinnasta, kiviaineksen käsittelystä, varsinaisesta<br />
laitoksen rakennustöistä sekä maa-ainesten ja materiaalien<br />
kuljetuksista. Eniten melua syntyy bunkkerin louhinnasta ja kiviaineksen<br />
murskauksesta, joka kestää kuitenkin melko lyhyen<br />
ajan. Sijoituspaikkavaihtoehdossa 1 louhinnan aikana melutasot<br />
läheisen Natura-alueen läntisissä osissa ovat 55-63 dB,<br />
mikäli louhittu kiviaines murskataan paikalla. Jos kiviainesta ei<br />
murskata louhintapaikalla, on melutaso noin 2-3 dB pienempi.<br />
Kun louhintaa ei tehdä, on rakentamisesta aiheutuva melutaso<br />
läheisen Natura-alueen läntisissä osissa noin 48-54 dB.<br />
Sijoituspaikkavaihtoehdossa 2 läheisen Natura-alueen melutasot<br />
eri rakentamisvaiheiden aikana ovat noin 2-4 dB alhaisempia<br />
kuin sijoituspaikkavaihtoehdon 1 osalta ilmoitetut.<br />
6.3.4 Melu polttolaitoksen toiminnan aikana ja sen<br />
vaikutukset<br />
Polttolaitoksen laitteista syntyvä melu on luonteeltaan normaalia<br />
voimalaitosmelua ja sen vaikutuksia kyetään suunnitteluvaiheessa<br />
pienentämään. <strong>Jätteen</strong>polttolaitos eroaa<br />
tavanomaista polttoainetta käyttävästä voimalaitoksesta meluvaikutuksiltaan<br />
liikenteen osalta. Tavanomaista polttoainetta<br />
käyttävän voimalaitoksen polttoainekuljetusten lukumäärä on<br />
huomattavasti pienempi.<br />
Vaikka polttolaitoksen melu on alueen muihin toimijoihin verrattuna<br />
vähäistä, on se kuitenkin alueen toiminnoista lähinnä<br />
Natura-aluetta. Sijoituspaikkavaihtoehdossa 1 päiväajan melutaso<br />
viereisen Natura-alueen lähimmissä osissa on 45-50<br />
dB. Sijoituspaikkavaihtoehdossa 2 päiväajan melutaso on<br />
noin 1-2 dB alhaisempi kuin vaihtoehdossa 1.<br />
120 000 ja 150 000 tonnin jätemäärällä ei ole oleellista merkitystä<br />
syntyviin melutasoihin. Rakentamisajan meluvaikutukset<br />
ovat myös riippumattomia vastaanotettavasta jätemäärästä.<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
Kuva 6.16 Melutaso nykytilanteessa.<br />
<br />
Kuva 6.17 Sijoituspaikka 2, melu rakentamisen ja louhinnan aikana.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
37
38<br />
Kuva 6.18 Sijoituspaikka 2, melu rakentamisen aikana ilman louhintaa.<br />
<br />
Kuva 6.19 Melun leviäminen sijoituspaikkavaihtoehdossa 2 polttolaitoksen toiminnan aikana.<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
6.4 Liikenne<br />
6.4.1 Liikenteen nykytilanne<br />
Liikennöinti Stormossenin jätekeskuksen alueelle tapahtuu<br />
valtatien 8 kautta. Valtatiellä on liittymässä oikealle kääntyvien<br />
kaista ja väistötila. Tiealue on valaistu. Valtatien nopeusrajoitus<br />
on 100 km/h (talvella 80 km/h). Valtatien ajoradan leveys<br />
on 7,5 metriä ja tien päällysteen leveys 11,5 metriä. Tiellä ei ole<br />
kevyen liikenteen väylää.<br />
Suunnittelualueella on toimintoja Stormossen Oy:n lisäksi<br />
Ruduksella, Lemminkäisellä sekä Forssan Betonilla. Liittymän<br />
läheisyydessä sijaitsee kylmäasema (Nesteen D-piste), jonne<br />
myös ajo tapahtuu jätekeskuksen yksityistien kautta.<br />
Kuva 6.20 Kuva alueen liittymästä Vaasan suuntaan.<br />
Valtatien 8 keskimääräinen vuorokausiliikennemäärä<br />
(1.1.2008) suunnittelualueen kohdalla on noin 8730 ajoneuvoa,<br />
josta raskaan liikenteen osuus on noin 600 autoa eli vajaa<br />
7 %. Tällä hetkellä Stormosseniin tulevien kuormien määrä on<br />
noin 120 ajoneuvoa vuorokaudessa. Ruduksen liikennemäärä<br />
on keskimäärin 30-40 ajoneuvoa vuorokaudessa ja myös<br />
Lemminkäisen liikennemäärä on 30-40 ajoneuvoa vuorokaudessa.<br />
Forssan Betonin liikenne on noin 10 ajoneuvoa vuorokaudessa.<br />
Näin edestakainen liikenne huomioiden alueen<br />
keskimääräinen raskaan liikenteen määrä on nykyisin yhteensä<br />
noin 200 ajoneuvoa, eli keskimääräinen vuorokausiliikenne<br />
on meno- ja paluukuljetuksineen noin 400 ajoneuvoa vuorokaudessa.<br />
Henkilöautoliikenteen on arvioitu olevan arkisin<br />
noin 160-200 ajoneuvoa vuorokaudessa.<br />
Nykyisessä valtatien liittymässä on vuosien 2003-2007 välisenä<br />
aikana tapahtunut kolme poliisin tietoon tullutta onnettomuutta.<br />
Onnettomuuksista kaksi tapahtui ajoneuvon kääntyessä<br />
risteävän auton eteen tai kylkeen ja yksi ajoneuvon<br />
muuten törmätessä vasemmalle käännyttäessä. Yhdessä<br />
onnettomuudessa loukkaantui kaksi henkilöä.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
6.4.2 Hankkeen vaikutus liikenteeseen ja vaihtoehtojen<br />
vertailu<br />
Lajiteltu jäte kuljetetaan jo nykyisin Stormossenin alueelle, joten<br />
jätteen poltto ei lisää merkittävästi kuljetuksia nykyisestä.<br />
Jätekuljetusten on arvioitu kasvavan hankkeen johdosta noin<br />
kymmenellä ajoneuvoyhdistelmällä vuorokaudessa, jos kapasiteetti<br />
on 150 000 t/a. Alhaisemmalla 120 000 t/a kapasiteetilla<br />
liikennemäärän kasvu on noin kahdeksan ajoneuvoyhdistelmää<br />
vuorokaudessa.<br />
Hankkeesta aiheutuva liikennemäärän lisäys on nykyisiin liikennemääriin<br />
verrattuna vähäinen eikä hankkeesta aiheutuvasta<br />
liikennemäärän lisäyksestä aiheudu merkittävää vaikutusta<br />
alueen liittymän toimintaan. Valtatien liittymässä on<br />
Vaasan suunnasta oikealle kääntymiskaista, joka pystyy välittämään<br />
myös hankkeesta aiheutuvan liikennemäärän lisäyksen.<br />
Päätieltä vasemmalle kääntyvälle liikenteelle on tällä hetkellä<br />
liittymässä väistötila. Nykyisen valtatien liikennemäärän<br />
ja kääntyvän liikennevirran perusteella liittymän kanavointi olisi<br />
jo nykytilanteessa kuitenkin tarpeellinen. Valtatielle on suunniteltukin<br />
parantamistoimia, sillä tien liikennemäärät ovat kasvaneet<br />
voimakkaasti ja tien sujuvuuden ja turvallisuuden on todettu<br />
olevan heikkoja. Suunnitellut toimenpiteet toteutuessaan<br />
parantavat myös Stormossenin alueen liikennöintiä. Valtatien<br />
parantamishanke on Vaasan liikennejärjestelmäsuunnitelmassa<br />
todettu tieliikenteen ykköshankkeeksi. Hankkeesta on<br />
laadittu ympäristövaikutusten arviointi, jonka arviointiselostus<br />
on valmistunut 29.9.2007. Tiehallinnon tavoitteena on, että<br />
valtatien parantamishanke olisi suunnitelmien puolesta aloitettavissa<br />
syksyllä 2009, jolloin tiejärjestelyt voisivat valmistua<br />
vuonna 2012.<br />
<br />
Kuva 6.21 Kuva alueen liittymästä Koivulahden suuntaan.<br />
39
6.5 Kaavoitustilanne ja maankäyttö<br />
6.5.1 Maankäyttö<br />
Suunnittelualueen läheisyydessä ei sijaitse asutusta, etäisyyttä<br />
lähimpään asutukseen on noin kaksi kilometriä.<br />
Stormossenin alueella on jätteenkäsittelykeskuksen toimintoja.<br />
Lisäksi jätekeskusalueen läheisyydessä sijaitsee kalliolouhoksia<br />
ja asfalttiasema. Lintuvuoren teollisuusalue sijaitsee<br />
noin 800 metrin etäisyydellä jätekeskusalueen länsipuolella.<br />
Suunnittelualuetta ympäröivät metsät ovat pääosin talouskäytössä<br />
lukuun ottamatta jätekeskusalueen kaakkoispuolella sijaitsevaa<br />
Vedahuggetin Natura-aluetta.<br />
Suunnittelualueelta on yli kolme kilometriä etäisyyttä<br />
Sepänkylän kuntakeskukseen. Sepänkylän kuntakeskuksessa<br />
sijaitsee mm. Sepänkylän koulu ja terveyskeskus. Lähimmät<br />
häiriintyvät kohteet on esitetty kartalla kuvassa 6.31.<br />
6.5.2 Kaavoitustilanne<br />
Seutukaava<br />
Suunnittelualueella on voimassa Vaasan rannikkoseudun seutukaava,<br />
jonka ympäristöministeriö on vahvistanut 11.4.1995.<br />
Seutukaavassa on Stormossenin alueelle osoitettu kalliokiviaineksen<br />
ottamisalue kohdemerkinnällä EO-4.<br />
40<br />
Kuva 6.22 Ote Vaasan rannikkoseudun seutukaavasta.<br />
Kuva 6.23 Ote Pohjanmaan maakuntakaavaehdotuksesta<br />
24.9.2007.<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
Maakuntakaava<br />
Pohjanmaan maakuntakaavaehdotus oli virallisesti nähtävillä<br />
ensimmäisen kerran 16. tammikuuta–15. helmikuuta 2006.<br />
Maakuntakaavaehdotusta muutettiin siitä saatujen lausuntojen<br />
ja muistutusten perusteella ja maakuntakaavaehdotus oli<br />
toisen kerran nähtävillä 1. – 30.10.2007. Maakuntakaava tulee<br />
voimaan ja korvaa seutukaavan sen jälkeen, kun maakuntavaltuusto<br />
on sen hyväksynyt ja ympäristöministeriö vahvistanut.<br />
24.9.2007 päivätyssä maakuntakaavaehdotuksessa suunnittelualue<br />
on osoitettu merkinnällä EJ, jätteenkäsittelyalue/jätekeskus.<br />
Määritelmän mukaan merkinnällä osoitetaan maakunnallisten<br />
ja ylikunnallisten jätekeskusten alueet. Jätekeskusten<br />
alueisiin sisältyy jätteiden käsittelyssä, varastoinnissa tai loppusijoituksessa<br />
tarvittavat alueet.<br />
Alueelle voidaan sijoittaa energiantuotantoon tarkoitettu jätteenpolttolaitos.<br />
Alueelle on lisäksi osoitettu kohdemerkinnällä ej-1jätteenkäsittelyalue/<br />
energiahuollon jätealue. Määritelmän mukaan<br />
merkinnällä osoitetaan voimalaitoksen sivutuotteiden välivarastointiin<br />
ja loppusijoitukseen varatut alueet.<br />
Yleiskaava<br />
Suunnittelualueella on voimassa Sepänkylän osayleiskaava,<br />
jonka Mustasaaren kunnanvaltuusto on hyväksynyt<br />
13.2.2003. Yleiskaavan mukaan suunnittelualue on jätteenkäsittelyaluetta<br />
(EJ). Alueelle on osoitettu yhdystie valtatieltä 8.<br />
<strong>Jätteen</strong>käsittelyaluetta ympäröi suojaviheralue (EV.)<br />
Asemakaava<br />
Suunnittelualueella ei ole voimassa asemakaavaa.<br />
Hankkeesta vastaava neuvottelee alueen asemakaavoituksesta<br />
Mustasaaren kunnan kanssa.<br />
6.5.3 Suojelualueet ja –kohteet<br />
maankäyttösuunnitelmissa<br />
Mustasaaressa sijaitsee Vedahuggetin Natura-alue (SCI,<br />
FI0800097). Natura-alue sijaitsee lähimmillään noin 120 metrin<br />
etäisyydellä suunnittelualueesta sen kaakkoispuolella.<br />
Tarkempi kuvaus alueesta on esitetty kappaleessa 6.8.<br />
6.5.4 Vaikutukset kaavoitukseen<br />
Sepänkylän osayleiskaavan mukaan suunnittelualue on<br />
jätteenkäsittelyaluetta (EJ). Ympäristöministeriön oppaan<br />
Yleiskaavamerkinnät ja määräykset (Ympäristöministeriö,<br />
alueidenkäytön osasto, Edita Prima Oy, Helsinki 2003) mukaan<br />
”EJ-merkinnällä osoitetaan jätteiden vastaanottoon, ja<br />
käsittelyyn varatut alueet kuten kaatopaikat ja jätteen esikäsittelylaitokset.<br />
Tällaiselle alueelle voidaan sijoittaa myös<br />
sille soveltuvia jätteen hyödyntämiseen liittyviä toimintoja.”<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitokset sen sijaan em. oppaan mukaan osoitettaisiin<br />
yleensä merkinnällä ET. Suomessa on tällä hetkellä<br />
kolme yhdyskuntajätteen polttolaitosta, Turussa, Kotkassa ja<br />
Riihimäellä. Kotkan jätteenpolttolaitoksen kaavamerkintä on T<br />
(teollisuus- ja varastoalue).<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
<br />
Kuva 6.24 Ote Sepänkylän osayleiskaavasta.<br />
Rakennusluvan myöntämisen kannalta selkein ratkaisu olisi<br />
asemakaavan laatiminen jätteenpolttolaitoksen alueelle.<br />
Yleiskaava toimii ohjeena asemakaavaa laadittaessa. On harkittava,<br />
onko myös osayleiskaavan muuttaminen tarpeellista.<br />
6.6 Maa- ja kallioperä<br />
6.6.1 Nykytila<br />
Alueen maaperä on moreenia. Alue on kivikkoista ja siirtolohkareita<br />
on runsaasti. Suunnittelualueella ei sijaitse arvokkaiksi<br />
luokiteltuja kallioalueita.<br />
6.6.2 Vaikutukset maa- ja kallioperään<br />
Alueelta joudutaan louhimaan kalliota noin 4.000 kuutiometriä.<br />
Bunkkerin pinta-ala on noin 20 x 15 metriä ja sen syvyys<br />
on noin 30 metriä. Alue joudutaan tasaamaan ja muotoilemaan<br />
polttolaitoksen rakenteiden edellyttämään muotoon.<br />
Louhinnan painopistealue on jätebunkkerin kohta.<br />
41
Rakentaminen muuttaa alueen maaperää rakentamiseen liittyvien<br />
maansiirtotöiden verran. Alueen rakentaminen estää<br />
pohjaveden muodostumisen rakennuspaikalla ja louhinta<br />
voi vaikuttaa paikallisesti pohjaveden virtaussuuntiin, mutta<br />
ei vaikuta alueen pohjavesien päävirtaussuuntiin. Alue soveltuu<br />
maaperältään hyvin polttolaitoksen rakentamiseen. Näillä<br />
muutoksilla ei ole vaikutusta lähialueiden maaperän laatuun<br />
tai hydrogeologiaan.<br />
Tarkasteltavan energialaitoksen normaalitoiminnassa ei aiheudu<br />
vaikutuksia maaperään tai pohjaveteen. Polttoaineiden<br />
ja kemikaalien varastointi ja käsittely suunnitellaan ja rakennetaan<br />
siten, mahdolliset vuodot ja valumat havaitaan ja jäävät<br />
laitosrakennuksen sisään, josta ne siivotaan. Piha-alueet kestopäällystetään<br />
ja sadevedet viemäröidään. Öljy- ja kemikaalivuotoihin<br />
varaudutaan öljynerotuskaivoin.<br />
Mikään tonteista ei sijaitse yhteiskunnan kannalta tärkeillä<br />
pohjavesialueilla, eikä siten aiheuta merkittäviä vaikutuksia<br />
pohjaveden käyttöön ja suojeluun. Hankkeen kapasiteettivaihtoehdoilla<br />
ei ole eroja maaperävaikutusten suhteen.<br />
6.7 Pinta- ja pohjavedet<br />
Pinta- ja pohjavesien laatua vanhan kaatopaikan ja nykyisen<br />
jätteenkäsittelykeskuksen ympäristössä on seurattu säännöllisesti<br />
oja/purovesistä ja alueelle asennetuista pohjavesiputkista.<br />
Lisäksi käytettävissä oli jätteenkäsittelykeskuksen<br />
alueelta käsiteltyinä maastoon johdettujen vesien määrä- ja<br />
laatutietoja.<br />
Hankealueelta pintavedet valuvat jätekeskuksen länsipuolen<br />
ojitetulta suolta alkunsa saavaa ojaa pitkin Natura 2000- suojelualueen<br />
kautta vieressä sijaitsevaan Storträsket- lampeen.<br />
Täältä vedet purkautuvat purona (Finnbäcken), aluksi moreeniharjanteiden<br />
välisessä, osin suoperäisessä maastossa,<br />
joka muuttuu myöhemmin alavaksi ja peltovaltaiseksi kohti<br />
Lappsundinjokea ja lopulta mereen. Virtausmatkaa suunnittelukohteesta<br />
kertyy yhteensä noin 17 km. Valuma-alueen koko<br />
on 55 km2 .<br />
Toinen pintavesien luontainen valumasuunta on lounaaseen<br />
kohti Pilvilampea, joka toimii Vaasan kaupungin raakavedenottamona.<br />
Suoperäisillä ojavesillä ei ole suoraa yhteyttä<br />
lampeen vaan virtaussuunta on lammen itäpuolelta kohti<br />
Vaasan lentokenttää. Vedet päätyvät Laihianjoen kautta eteläiselle<br />
kaupunginselälle. Virtausmatkaa kertyy yhteensä noin<br />
15 km.<br />
Pinta- ja pohjavesien laatua ja virtauksia on kuvattu myös<br />
Stormossenin jätteenkäsittelykeskuksen toiminnasta laaditussa<br />
ympäristövaikutusten arviointiselostuksessa vuodelta 2006<br />
(Salvor Oy).<br />
6.7.1 Kuormitus ja pintavesien nykytila<br />
Jätekeskuksen alueelta vuonna 2007 aiheutunut kuormitus<br />
alapuolisiin pintavesiin, suotovesien (53 900 m 3 ; 1,7 l/s) puhdistuskäsittelyn<br />
jälkeen, oli seuraava:<br />
42<br />
•<br />
•<br />
•<br />
biologinen hapenkulutus 361 kg/a (puhdistusteho 97 %)<br />
ammoniumtyppi 7 ( - ” - 99,9 %)<br />
kokonaisfosfori 24 ( - ” - 89 %)<br />
Kuten tulokset osoittavat, suotovesien puhdistus jätekeskuksen<br />
alueella on tehokasta. Niinpä tarkasteluvuonna pintavesien<br />
happitalouteen tai rehevyyteen keskeisesti vaikuttavien<br />
yhdisteiden kuormitus alapuolisiin ojiin oli erittäin vähäistä.<br />
Vuonna 2007 klorideja kulkeutui pintavesiin keskimäärin<br />
33 400 kg.<br />
Alueen ojavedet ovat luontaisesti erittäin humuspitoisia, ruskeavärisiä.<br />
Loppukesällä 2007, käsittelykeskuksen alapuolella,<br />
happipitoisuus ojavedessä osoitti selvää kulumaa (kyllästysaste<br />
Kuva 6.25 Pintavesien valumasuunnat, raakavedenottamot ja lähimmät pohjavesialueet hankealueen ympäristössä.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
43
Vaikka tuloksiin liittyy vähäisestä näytemäärästä johtuvaa epävarmuutta<br />
(n=1), voidaan kuitenkin todeta, että vuonna 2004<br />
metallikuormitus pintavesiin oli erittäin vähäistä.<br />
Tässä hankkeessa tuhkasta välivarastoinnin aikana vapautuvien<br />
metallien ainemäärät ovat selvästi pienempiä (luku 3.9)<br />
kuin edellä esitetyt kuormitusarvot. Niinpä vesienkäsittelyn<br />
jälkeen näiden metallien aiheuttama kuormitus ei juurikaan<br />
kasva nykyiseen tilanteeseen verrattuna.<br />
6.7.2 Vaikutukset pintaveteen<br />
Hankkeen seurauksena, suotovesien käsittelyn jälkeen, metalleista<br />
maastoon johdettavissa vesissä voi esiintyä pieniä<br />
määriä lähinnä kuparia ja molybdeenia. Suurina pitoisuuksina<br />
kupari on erittäin haitallinen vesieliöstölle. Molybdeeniä ei tässä<br />
suhteessa pidetä erityisen haitallisena. Sille ei esimerkiksi<br />
ole annettu juomaveden laatuvaatimusta enimmäispitoisuudesta.<br />
Metallien myrkkyvaikutus eliöstölle riippuu pitoisuustason lisäksi<br />
monista eri tekijöistä, kuten hapetusasteesta, olomuodosta,<br />
altistumisajasta ja –reitistä.<br />
Purkuvesistössä veden happamuus (pH) ja siinä esiintyvä<br />
vaihtelu on keskeinen metallien saatavuuteen vaikuttava tekijä.<br />
Happamuuden lisääntyessä (pH:n alentuessa) metallien<br />
saatavuus yleensä kasvaa.<br />
Kuten edellä luvussa 6.7.1 kerrottiin, hankealueen alapuolella<br />
ojavedet ovat erittäin humuspitoisia. Tässä ympäristössä eräät<br />
metallit, esim. kupari, muodostavat pysyviä sidoksia vedessä<br />
olevien humusyhdisteiden kanssa. Tämä vastaavasti vähentää<br />
ko. metallin myrkyllisyyttä eliöstölle. Samalla se kompensoi<br />
alhaisen pH:n seurausvaikutuksia. Vaikka lähimmässä purkuuomassa<br />
jätekeskuksen alueelta johdettavat emäksiset vedet<br />
pitävät pH:n emäksisenä, alempana ojavedet (Finnbäcken)<br />
voivat ajoittain (kevät ja syksy) olla erittäin happamia.<br />
Jätekeskuksen alueelta johdettavien käsiteltyjen vesien vaikutusalueessa<br />
(alapuoliset ojat) ei tapahdu muutosta hankkeen<br />
seurauksena. Alueella esiintyvän eliöstön ei arvioida altistuvan<br />
nykyistä enempää haitallisille yhdisteille. Ojilla ei ole kalataloudellista<br />
eikä virkistyskäytöllistä merkitystä. Storträsket- lampi,<br />
jonka kautta vedet alueelta virtaavat, sijaitsee Natura 2000-<br />
alueen läheisyydessä (luku 6.9). Vesien johtamisella ei kuitenkaan<br />
vaaranneta niitä suojeluperusteita, joiden vuoksi alue<br />
on valittu suojelukohteeksi. Koska ojavesillä ei ole suoraa yhteyttä<br />
Pilvilampeen, ei vesien nykyiselläkään johtamisella ole<br />
haitallisia vaikutuksia raakavedenottamona toimivan lammen<br />
veden laatuun. Lisäksi jätekeskuksen alueella käsitellyt vedet<br />
johdetaan pääsääntöisesti Finnbäckenin suuntaan.<br />
44<br />
Tarkasteltavissa vaihtoehdoissa 1 ja 2 hankealueelle kerralla<br />
välivarastoitavan tuhkamäärän arvioidaan pysyvän jokseenkin<br />
samansuuruisena. Siten pintavesivaikutusten suhteen näillä<br />
vaihtoehdoilla ei ole keskenään eroja. Vaikka varastotilavuus<br />
ja sen myötä suotovesimäärä jonkin verran kasvaisivatkin, sillä<br />
ei olisi merkittävää vaikutusta vesienkäsittelyn jälkeen purkuvesistössä.<br />
0- vaihtoehdon mukaisessa tilanteessa jätekeskusalueelta<br />
aiheutuva vesistökuormitus jatkuu nykyisen kaltaisena.<br />
Olosuhteet purkuvesistössä eivät merkittävästi eroa eri<br />
vaihtoehtojen välillä.<br />
6.7.3 Pohjavedet<br />
<strong>Jätteen</strong>käsittelykeskuksen alueella muodostuu vain vähäisiä<br />
määriä pohjavettä moreenipeitteisillä rinnealueilla. Täältä<br />
vedet virtaavat kohti alavia suopainanteita. Soistuneessa<br />
maaperässä tai kalliolouhosalueilla ei käytännössä muodostu<br />
pohjavettä.<br />
Kallioperän ruhjevyöhykkeessä, hankealueen länsipuolella,<br />
sijaitsee I- luokan pohjavesialueita (Sepänkylä ja<br />
Kappelinmäki) lähimmillään noin kahden kilometrin etäisyydellä.<br />
Suunnittelualueen läheisyydessä ei ole talousvesikaivoja.<br />
Kaatopaikkatoiminnasta aiheutuvien suotovesien vaikutus on<br />
näkynyt alueen alapuolisessa näytepisteessä mm. pohjaveden<br />
kohonneena ammoniumtyppipitoisuutena, sähkönjohtavuutena,<br />
metallipitoisuutena (rauta, lyijy) ja liuottimien esiintymisenä<br />
vedessä.<br />
6.7.4 Vaikutukset pohjaveteen<br />
Hankealueella väliaikaisesti varastoitava jätteenpolton tuhka<br />
läjitetään vettä läpäisemättömälle kentälle. Tällöin sadevesien<br />
mukana tuhkasta suotautuvat metallit eivät pääse maaperän<br />
kautta pohjaveteen, vaan ne kerätään hallitusti vesienkäsittelyyn.<br />
Alueella pohjavesien muodostuminen on erittäin vähäistä,<br />
eikä maakerrosten kautta ole virtausyhteyttä lähimpiin<br />
pohjavesialueisiin.<br />
Moreeniharjanteiden välisessä maastossa virtausmatkat ovat<br />
lyhyitä, sillä pohjavesi purkautuu aina lähimpiin ojiin ja suopainanteisiin.<br />
Jos maaperään kulkeutuu suotovettä, siinä olevat<br />
metallit suodattuvat melko nopeasti maaperään. Vaikutusalue<br />
jää tällöinkin kapeaksi. Vaasan kaupungin raakavedenottamona<br />
toimivaan Pilvilampeen ei hankkeen seurauksena ole odotettavissa<br />
haitallisia vaikutuksia pohjavesivirtauksen kautta.<br />
Edellä kuvatun tuhkan varastoinnin ja suotovesien käsittelyn<br />
johdosta vaihtoehdoissa 1 ja 2 vaikutukset lähiympäristön<br />
pohjavesiin ovat samanlaisia kuin 0- vaihtoehdossa.<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
6.8 Kasvillisuus ja eläimistö<br />
6.8.1 Kasvillisuus<br />
Kasvillisuuden yleiskuvaus<br />
Suunnittelualueet sijoittuvat keskiboreaaliselle kasvillisuusvyöhykkeelle<br />
Suomenselän ja Perämeren rannikon alueelle.<br />
Suunnittelualueiden ympäristössä metsät ovat kivikkoisia<br />
puolukka- ja mustikkatyypin kankaita. Maasto on loivapiirteitä<br />
ja paikoitellen maaston painanteissa on suolaikkuja.<br />
Suunnittelualueiden lähistöllä suot ovat tupasvilla- ja isovarpurämeitä,<br />
osa soista on ojitettu. Pääosa jätehuoltokeskusta<br />
ympäröivistä metsistä on talouskäytössä.<br />
Suunnittelualueilla ei esiinny luonnonsuojelulain 29 § mukaisia<br />
suojeltavia luontotyyppejä, vesilain 15 a § ja 17 a § tarkoittamia<br />
suojeltavia pienvesiä eikä metsälain 10 § erityisen tärkeitä<br />
elinympäristöjä. Suunnittelualueilla ei sijaitse tiedossa olevia<br />
uhanalaisten kasvilajien esiintymiä (Suomen ympäristökeskuksen<br />
UHEX-tietokanta).<br />
Kasvillisuus suunnittelualueella 1<br />
Suunnittelualueiden kasvillisuustyyppikartta on esitetty kuvassa<br />
6-26. Valtaosa suunnittelualueesta 1 on nuorta kasvatusmetsämännikköä<br />
(kasvillisuuskartan osa-alue 1). Metsä on<br />
puolukkatyypin kangasta ja paikoitellen männikön seassa<br />
kasvaa myös kuusta ja koivua. Aluetta on esitetty kuvassa<br />
6-27.<br />
Suunnittelualueen 1 länsilaidalla on metsänuudistusala (kasvillisuuskartan<br />
osa-alue 2). Alueella kasvaa jo koivutaimikkoa,<br />
myös pajuja ja harmaaleppää esiintyy. Hakkuuaukealla kasvavat<br />
runsaina vadelma ja maitohorsma.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Kuva 6.26 Kasvillisuustyyppikartta.<br />
6<br />
5<br />
4<br />
<br />
Kuva 6.27 Kasvatusmetsämännikköä suunnittelualueella 1.<br />
Suunnittelualueella 1 sijaitsee myös pienialainen soistuma<br />
(kasvillisuuskartan osa-alue 3). Soistuma on ojitettu ja alueella<br />
puuston valtalajeja ovat kuusi ja koivu.<br />
Suunnittelualue 1 rajautuu luoteessa jätekeskusalueeseen.<br />
Koillisessa suunnittelualue rajautuu Stormossutfallet-ojaan,<br />
jota pitkin jätekeskusalueen pintavedet valuvat Storträsketlampeen.<br />
Ojan ympäristössä turvekankaalla kasvillisuus on<br />
rehevää ja puusto koostuu kuusesta ja koivusta. Ojan pohjoispuolella<br />
turvekangasvyöhykkeen jälkeen on kasvatusmetsämännikköä.<br />
Suunnittelualue 1 rajautuu kaakossa metsäautotiehen. Tien<br />
toisella puolella on noin 80 metrin vyöhyke nuorta männikköä,<br />
2<br />
3<br />
7<br />
8<br />
1<br />
mäntytaimikko<br />
metsänuudistusala<br />
Natura-alue<br />
45
joka rajautuu hakkuuaukeaan. Hakkuuaukean toisella laidalla,<br />
lähimmillään noin 120 metrin etäisyydellä suunnittelualueesta<br />
1, sijaitsee Vedahuggetin Natura-alue. Natura-alueesta tarkemmin<br />
kohdassa 6.7, suojeltavat ja muut erityiset kohteet.<br />
Kuva 6.28 Hakkuuaukea, taustalla Vedahuggetin Naturaalue.<br />
Kasvillisuus suunnittelualueella 2<br />
Valtaosa suunnittelualueesta 2 on kuusivaltaista mustikkatyypin<br />
kangasmetsää (kasvillisuuskartan osa-alue 4). Alueella<br />
esiintyy myös koivua sekä haapaa. Puusto on varttunutta ja<br />
myös lahopuuta on jonkin verran. Aluskasvillisuuden valtalajeja<br />
ovat mustikka ja oravanmarja. Kuusivaltainen sekametsä<br />
jatkuu myös suunnittelualueen eteläpuolella.<br />
Suunnittelualueen 2 länsilaidalla sijaitsee mäntytaimikkoa<br />
(kasvillisuuskartan osa-alue 5) ja hakkuuaukea (kasvillisuuskartan<br />
osa-alue 6). Mäntytaimikko on iältään nuorta, se kasvaa<br />
kuivahkolla kankaalla jossa aluskasvillisuuden valtalaji on<br />
puolukka. Hakkuuaukealla kasvaa runsaasti maitohorsmaa,<br />
alueella on jo myös koivutaimikkoa.<br />
Kuva 6.29 Varttunutta kuusikkoa suunnittelualueella 2.<br />
46<br />
Suunnittelualueella 2 sijaitsee myös pienialainen soistuma<br />
(kasvillisuuskartan osa-alue 7). Pohjakerros muodostuu rahkasammalista,<br />
aluskasvillisuuden valtalajeja ovat suopursu<br />
ja mustikka. Suunnittelualueen 2 itälaita on puolukkatyypin<br />
kangasmetsää, jolla kasvaa kasvatusmetsämännikköä (kasvillisuuskartan<br />
osa-alue 8). Aluskasvillisuuden valtalajeja ovat<br />
mustikka ja puolukka.<br />
Kasvatusmetsämännikkö jatkuu myös suunnittelualueen<br />
etelä- ja itäpuolella. Suunnittelualueen itäpuolella noin 70<br />
metrin etäisyydellä suunnittelualueen reunasta männikkö rajautuu<br />
hakkuuaukeaan. Hakkuuaukean itäpuolella sijaitsee<br />
Vedahuggetin Natura-alue.<br />
6.8.2 Eläimistö<br />
Suunnittelualueella 1 eläimistö on tavanomaista talousmetsiin<br />
sopeutunutta lajistoa.<br />
Suunnittelualueelta 2 ja sen ympäristöstä on aiemmin tehty linnustoselvitys<br />
ja liito-oravaselvitys (Matikainen & Oja, Suomen<br />
luontotieto 2004 ja 2005). Tässä selvityksessä alueen pesimälinnuston<br />
todettiin edustavan tyypillistä havumetsien pesimälajistoa,<br />
runsaimpina esiintyivät peippo ja pajulintu. EU:n lintudirektiivin<br />
liitteen I lajeista alueella esiintyi palokärki. Alueella<br />
todettiin esiintyvän todennäköisesti myös pyyn ja talviaikaan<br />
vierailen pohjantikan. Selvitysajankohtana kesällä 2005 alueella<br />
pesi tiltaltti, joka kuuluu uhanalaisluokitukseltaan vaarantuneisiin<br />
(VU) lajeihin.<br />
Suunnittelualueella esiintyy liito-oravan elinympäristöksi soveltuvaa<br />
varttunutta sekametsää. Kolopuiden vähäisyys kuitenkin<br />
vähentää lajin elinmahdollisuuksia alueella. Alueella ei ole<br />
havaittu merkkejä liito-oravista. Lähimmät havainnot liito-oravasta<br />
on tehty Vedahuggetin Natura-alueella. Liito-oravasta<br />
on tehty havaintoja myös suunnittelualueiden pohjoispuolelta,<br />
noin kilometrin etäisyydellä suunnittelualueesta 1.<br />
6.8.3 Vaikutukset kasvillisuuteen ja eläimistöön sekä<br />
vaihtoehtojen vertailu<br />
Rakentamisen aikaiset vaikutukset<br />
Rakentamisen aikainen häiriö (mm. louhinnan aiheuttama<br />
melu) voi karkottaa eläimistöä suunnittelualuetta laajemmalta<br />
alueelta. Rakentaminen muuttaa täysin suunnittelualueen<br />
luonnon ja alueen alkuperäinen kasvillisuus häviää.<br />
Sijoituspaikkavaihtoehdot sijaitsevat lähellä toisiaan eikä<br />
sijoituspaikkavaihtoehtojen välillä tästä johtuen ole suuria<br />
eroja. Myös hankevaihtoehtojen (120 000 tonnia ja<br />
150 000 tonnia jätettä vuodessa) välillä erot jäävät pieniksi.<br />
Sijoituspaikkavaihtoehto 1:n luonnonarvot ovat vähäisemmät<br />
kuin sijoituspaikkavaihtoehdossa 2, alue 1 on nuorta kasvatusmetsämännikköä<br />
ja alue 2 varttunutta kuusikkoa.<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
Polttolaitoksen toiminnan aikaiset vaikutukset<br />
Savukaasupäästöt<br />
Toiminnan aikaisista vaikutuksista keskeisimpiä ovat savukaasupäästöt<br />
ja melu. Eri eliöryhmien herkkyys ilman epäpuhtauksille<br />
vaihtelee huomattavasti. Suurina pitoisuuksina ilman<br />
epäpuhtaudet voivat aiheuttaa suoria kasvillisuusvaikutuksia<br />
haitaten yhteyttämistä. Pienempinä pitoisuuksina epäpuhtaudet<br />
voivat vaikuttaa epäsuorasti esimerkiksi maaperän happamoitumisen<br />
kautta. Vaikutukset eläimistöön ovat pääasiassa<br />
epäsuoria vaikutuksia, jotka aiheutuvat muutoksista ruoan<br />
laadussa (Connell ym. 1999).<br />
Rikkidioksidille ja typen oksideille on annettu raja-arvot näiden<br />
ilman epäpuhtauksien aiheuttamien välittömien kasvillisuusvaikutusten<br />
ehkäisemiseksi (valtioneuvoston asetus ilmanlaadusta<br />
711/2001). Rikkidioksidin pitoisuudelle ilmassa raja-arvo on<br />
20 μg/ m³ ja typen oksideille 30 μg/ m³. <strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen<br />
aiheuttamat rikki- ja typpidioksidipitoisuudet jäävät huomattavan<br />
paljon kasvillisuusvaikutusten raja-arvoa pienemmäksi.<br />
Ilmatieteen laitoksen leviämismallilaskelmissa korkein<br />
vuorokausiohjearvoon verrannollinen rikkidioksidipitoisuus<br />
oli 4 μg/ m³ ja typpidioksidipitoisuus 1 μg/ m³. Korkeimmat<br />
pitoisuudet esiintyvät noin puolen kilometrin etäisyydellä laitoksesta<br />
koilliseen ja muualla pitoisuudet jäävät pienemmiksi<br />
(leviämismallilaskelmat esitelty kappaleessa 6.1).<br />
Hiukkaspitoisuuksille vastaavia kasvillisuusvaikutusten rajaarvoja<br />
ei ole annettu. <strong>Jätteen</strong>poltto lisää hiukkaspitoisuuksia<br />
alueella, poltosta aiheutuvat maksimipäästöt ovat leviämismallilaskelmien<br />
perusteella 0,61 μg/m3 . Tämäkin pitoisuus on<br />
alle 1 % hengitettävien hiukkasten raja- ja ohjearvoista, eikä<br />
sillä oleta olevan kasvillisuusvaikutuksia.<br />
<br />
Kuva 6.30 Vedahuggetin Natura-alue.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
1<br />
2<br />
Polttolaitoksen savukaasut puhdistetaan tehokkaasti, joten<br />
haitat lähiympäristön kasvillisuudelle pysyvät vähäisinä. Piipun<br />
korkea päästökorkeus edesauttaa päästöjen tehokasta laimenemista<br />
ulkoilmaan, joten päästöistä ei aiheudu ulkoilmaan<br />
korkeita pitoisuuksia.<br />
Vaikutuksia kasvillisuuteen voidaan tarkkailla mm. seuraamalla<br />
eri yhdisteiden pitoisuuksia kasvillisuudessa ja tarkkailemalla<br />
seurantatutkimuksin indikaattorilajiston (esim. jäkälät) kuntoa<br />
polttolaitoksen ympäristössä.<br />
Melu<br />
Polttolaitoksen meluhaitat ovat suurimmillaan laitoksen rakentamisvaiheessa,<br />
kun alueella louhitaan. Melusta on kerrottu<br />
tarkemmin kappaleessa 6.3. Kuitenkin myös laitoksen<br />
toiminta nostaa alueen melutasoa nykyisestä. Polttolaitoksen<br />
toiminnan aikainen melu on luonteeltaan tasaista, eikä sillä<br />
oleteta olevan samanlaista häirintävaikutusta eläimistöön<br />
kuin rakentamisen aikaisella impulssimaisella louhintamelulla.<br />
Suunnittelualueet sijoittuvat jo nykyisellään melua aiheuttavan<br />
toiminnan yhteyteen ja läheisyyteen (mm. ampumarata, kalliolouhos).<br />
Melun vaikutuksista eläimiin on saatavissa vain vähän tutkimustuloksia.<br />
Esimerkiksi tieliikenteen melusta on kuitenkin<br />
tehty myös linnustovaikutusten arviointia, ja melun on mm. todettu<br />
estävän tai häiritsevän soidinkäyttäytymistä ja sitä kautta<br />
vaikuttavan pariutumiseen ja pesintämenestykseen. Melu voi<br />
myös karkottaa lintuja, mutta häirintäetäisyys vaihtelee lajikohtaisesti<br />
(Yrjölä, 2000). Tarkkoja tietoja reaktioita aiheuttavista<br />
melutasoista ei ole saatavissa.<br />
0 1000m<br />
47
6.9 Suojeltavat ja muut erityiset luontokohteet<br />
6.7.1 Natura 2000-alueet<br />
Suunnittelualueen kaakkoispuolella lähimmillään noin 120<br />
metrin etäisyydellä sijaitsee Vedahuggetin (FI0800097, SCI)<br />
Natura 2000-verkostoon kuuluva alue. Alue kuuluu vanhojen<br />
metsien suojeluohjelmaan (AMO100515) ja sen pinta-ala on<br />
noin 40 hehtaaria. Luonnonsuojelualueeksi on toistaiseksi rauhoitettu<br />
vain pieni osa alueen eteläosasta. Loput Vedahuggetin<br />
alueesta on hankittu valtiolle ja perustetaan myöhemmin luonnonsuojelualueeksi.<br />
Natura-alueen suojeltava luontotyyppi on boreaalinen luonnonmetsä<br />
joka on priorisoitu luontotyyppi. Vedahuggetin<br />
Natura-alueen metsät ovat pääasiassa tuoreen ja lehtomaisen<br />
kankaan metsiä, joissa kuusen lisäksi esiintyy myös haapoja<br />
ja koivuja. Puusto on varttunutta ja maasto paikoitellen kivikkoista.<br />
Alueella on useita liito-oravalle soveltuvia kolopuita.<br />
Alueella esiintyvään kääpälajistoon kuuluvat mm. ruostekääpa<br />
ja rusokantokääpä.<br />
Natura-alueen ja suunnittelualueen välissä sijaitsee avohakkuualue<br />
ja nuorta kasvatusmetsämännikköä.<br />
Luontodirektiivi, lintudirektiivi ja uhanalaiset lajit Naturaalueella<br />
Vedahuggetin alueella tavataan luontodirektiivin liitteen IV(a)<br />
eliölajeista liito-oravaa. Kansallisessa uhanalaisluokituksessa<br />
liito-orava kuuluu luokkaan vaarantuneet (VU) (Rassi ym.<br />
2001). Vedahuggetin alueella tavattuihin uhanalaisiin eliölajeihin<br />
kuuluvat myös haavanhyytelöjäkälä (VU) ja lakkakääpä<br />
(valtakunnallinen luokitus LC, ei alueellisesti uhanalainen<br />
suunnittelualueella). Lintudirektiivin liitteen I lajeista alueelle<br />
tavataan mm. pohjantikkaa, mehiläishaukkaa, varpuspöllöä<br />
ja pyytä.<br />
Luonnonsuojelualueet<br />
Vedahuggetin Natura-alueen eteläosasta noin 3 hehtaaria on<br />
rauhoitettu yksityiseksi suojelualueeksi (YSA201872).<br />
6.7.2 Lintuvesiensuojeluohjelma-alueet<br />
Suunnittelualueen luoteispuolella noin kahden kilometrin<br />
etäisyydellä sijaitsee lintuvesiensuojeluohjelmaan kuuluva<br />
Karperöfjärden (LVO100219). Suojeluohjelmaan kuuluvan<br />
alueen pinta-ala on noin 168 ha. Karperöfjärden on entinen<br />
merenlahti, jonka laskuoja on padottu. Alueen vesilinnusto on<br />
runsas ja alueella on tavattu pesivänä useita EU:n lintudirektiivin<br />
liitteen I lajeja.<br />
6.9.1 Vaikutukset suojelualueisiin<br />
Polttolaitos sijoittuu Vedahuggetin Natura-alueen välittömään<br />
läheisyyteen. Polttolaitoksesta aiheutuva laitoksen toiminnan<br />
aikainen melu kohoaa Vedahuggetin Natura-alueen länsilaidalla<br />
hieman yli luonnonsuojelualueille asetetun melun ohjearvon,<br />
joka on päiväaikaan 45 dB. Molemmissa sijoituspaikkavaihtoehdoissa<br />
toiminnan aikainen melutaso ylittää tämän<br />
raja-arvon pienehköllä alueella Vedahuggetin Natura-alueen<br />
länsilaidalla. Polttolaitoksen rakentamisen ja louhinnan aikana<br />
melutason ohjearvot ylittyvät huomattavasti laajemmalla<br />
48<br />
alueella. Polttolaitos lisää myös ilman epäpuhtauksia myös<br />
Natura-alueella, vaikka pitoisuudet ovatkin pieniä ja jäävät<br />
kauas ilmanlaadun raja-arvoista.<br />
Vedahuggetin Natura-alueen suojeltava luontotyyppi on boreaalinen<br />
luonnonmetsä. Edellä esitellyt hankkeen vaikutukset<br />
eivät olennaisesti muuta Vedahuggetin luonnontilaisten kuusimetsien<br />
rakenteellisia ja toiminnallisia ominaispiirteitä.<br />
6.9.2 Vaikutukset luontodirektiivin ja lintudirektiivin<br />
lajeihin<br />
Hankkeen aiheuttamat häiriöt ovat suurimmillaan rakentamisvaiheessa.<br />
Tällöin etenkin louhinnan aikainen melu voi häiritä<br />
eläimistöä myös Vedahuggetin Natura-alueella. Häiriötä eläimistölle<br />
voidaan vähentää louhintatyön ajoittamisella talvikauteen.<br />
Liito-orava<br />
Liito-orava esiintyy yleensä kuusivaltaisissa järeitä haapoja<br />
sekä koivua kasvavissa sekametsissä, joissa on eri-ikäistä<br />
puustoa sekä kolopuita. Kokemukset ovat osoittaneet että liito-oravaa<br />
esiintyy myös tiiviin kaupunkirakenteen tuntumassa<br />
meluisillakin alueilla sekä liikenneväylien reunalla (Jokinen ym.<br />
2007). Hankkeen eri toteutusvaihtoehdot eivät tule olennaisesti<br />
heikentämään alueen ekologisia olosuhteita siten, että<br />
liito-oravan elinolosuhteet Vedahuggetin alueella katoaisivat.<br />
Lintudirektiivin lajit<br />
Lintudirektiivin liitteen I lajeista alueelle tavataan mm. pohjantikkaa,<br />
mehiläishaukkaa, varpuspöllöä ja pyytä. Lajien<br />
vaatimat elinympäristöt Natura-alueella säilyvät, mutta hankkeen<br />
aiheuttamat kohonneet melutasot voivat aiheuttaa muutoksia<br />
lajien pesien sijoittumisessa Natura-alueen eri osiin.<br />
Hankkeella ei oleteta olevan merkittäviä muutoksia näiden<br />
lajien elinoloihin alueella.<br />
6.9.3 Vaikutukset uhanalaisiin lajeihin<br />
Vedahuggetin alueella esiintyy uhanalaista haavanhyytelöjäkälää.<br />
Yleisesti jäkälät ovat herkkiä ilman epäpuhtauksille ja<br />
ne reagoivat niihin jo ennen kuin pitoisuudet ovat haitallisia<br />
ihmisten terveydelle. Eri jäkälälajien herkkyys epäpuhtauksille<br />
vaihtelee.<br />
Hankkeen vaikutuksia ilmanlaatuun on käsitelty edellä kappaleessa<br />
6.1 Hankkeen eri vaihtoehdot eivät olennaisesti heikennä<br />
haavanhyytelöjäkälän elinoloja alueella.<br />
6.9.4 Vaihtoehtojen vertailu<br />
Sijoituspaikkavaihto 1 sijaitsee lähempänä Vedahuggetin<br />
Natura-alueen rajaa, joskin erot sijoituspaikkavaihtoehtojen<br />
välillä ovat vähäisiä. Erot sijoituspaikkavaihtoehdoista aiheutuvissa<br />
Natura-alueelle ulottuvissa melutasoissa ovat 2-3 bB<br />
luokkaa. Ilmapäästöjen kulkeutumisen osalta eri hankevaihtoehtojen<br />
(120 000 ja 150 000 tonnia) välillä ei ole merkittäviä<br />
eroja.<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
6.10 Virkistyskäyttö<br />
6.10.1 Nykytilanne<br />
Suunnittelualuetta ympäröivillä metsäalueilla on virkistyskäyttöarvoa.<br />
Alueella liikkuu ulkoilijoita ja syksyisin metsissä myös<br />
marjastetaan ja metsästetään.<br />
Suunnittelualueen ympäristössä sijaitsee virkistysreittejä.<br />
Etäisyyttä suunnittelualueilta virkistysreitille on vähimmillään<br />
noin 400 metriä. Virkistysreittien yhteydessä Vaasan ja<br />
Mustasaaren rajalla sijaitsee Vaasan Ladun laavu (Kivijärven<br />
laavu). Suunnittelualueen ympäristössä ei sijaitse virallisia<br />
ratsastusreittejä, mutta alueen metsäteillä liikkuu myös<br />
ratsukoita.<br />
Käsittelykeskuksen eteläpuolella Vaasan kaupungin alueella<br />
sijaitsee ampumarata. Suunnittelualue 2 sijaitsee noin 500<br />
metrin etäisyydellä ampumarata-alueesta. Alueen virkistysreitit<br />
ja ampumarata-alue on esitetty kuvassa 6-31.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Botniahalli<br />
Koulu<br />
© Maanmittauslaitos lupa nro 7/MLL/08<br />
© Genimap Oy, lupa L4659/02<br />
Lähin asutus<br />
SUUNNITTELUALUE<br />
Ampumarata<br />
V<br />
Kivijärven laavu<br />
0 500 1000 2000<br />
Hiihtolatu tai pururata Virkistys- ja pyöräreitit Kuntarajat<br />
Kuva 6.31 Virkistyskäyttö ja lähimmät häiriintyvät kohteet.<br />
Suunnittelualueen luoteispuolella Karperöjärven rannalla sijaitsee<br />
runsaasti loma-asutusta. Karperöjärvi sijaitsee yli kahden<br />
kilometrin etäisyydellä suunnittelualueesta.<br />
Suunnittelualueen lähiympäristön virkistyskäyttöarvoa alentavat<br />
jätekeskusalueen hajuhaitat sekä läheisen ampumaradan<br />
ja kallionlouhinnan aiheuttama melu.<br />
Vaikutukset virkistyskäyttöön<br />
Eri tahot kokevat polttolaitoksen eri tavoin, ja hankkeella voi<br />
olla sekä myönteisiä että kielteisiä vaikutuksia lähialueiden<br />
virkistyskäyttöön. Polttolaitoksen myötä jätekeskusalueen hajuhaitat<br />
vähenevät. Ihmisten tuntema huoli laitoksen savukaasuista<br />
voi kuitenkin alentaa aivan lähimpien alueiden virkistyskäyttöarvoa.<br />
Lisääntynyt liikennemelu voi myös vaikuttaa<br />
kielteisesti alueen virkistyskäyttöarvoon.<br />
49
6.11 Maisema<br />
6.11.1 Nykytila<br />
Muinaismerien muovaamassa maisema-aluejaossa Mustasaari<br />
kuuluu rannikkovyöhykkeeseen. Suunnittelualueen ympäristön<br />
pienmaiseman keskeisiä elementtejä ovat jätteenkäsittelylaitos<br />
ja kalliolouhokset. Suunnittelualue sijoittuu jätekeskusalueen<br />
yhteyteen ja aluetta ympäröivät metsätalousalueet.<br />
Suunnittelualueen välittömässä läheisyydessä ei sijaitse maisemallisesti<br />
arvokkaita alueita. Lähin maisemallisesti merkittävä<br />
alue sijaitsee noin neljän kilometrin etäisyydellä jätekeskusalueesta.<br />
Kyseessä on Kyrönjokilaakson (MAO100101)<br />
valtakunnallisesti arvokas maisema-alue, joka edustaa pohjalaista<br />
kansallismaisemaa. Kyrönjokilaakson maisema-alue on<br />
esitetty kartalla kuvassa 6.13. Noin kuuden kilometrin etäisyydellä<br />
hankealueesta sijaitsee myös Vanhan Vaasan maisemaalue<br />
(MAO100114).<br />
<br />
Kuva 6.32 3D-mallinnus laitoksen sijoittumisesta jätekeskusalueelle<br />
50<br />
6.11.2 Vaikutukset maisemaan ja vaihtoehtojen vertailu<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen piippu tulee olemaan noin 50-70 metriä<br />
korkea, ja siten se näkyy maisemassa. Kaukomaisemassa<br />
piippu on maisemasta erottuva elementti metsätalousalueella.<br />
Laitos ei kuitenkaan sijoitu maisemallisesti arvokkaiden alueiden<br />
läheisyyteen, eikä sillä ole vaikutusta maisema- tai kulttuurialueisiin.<br />
Pienmaisemassa laitos sijoittuu rakennetun jätekeskusalueen<br />
yhteyteen. Laitoksen vaikutuksia alueen pienmaisemaan on<br />
tarkasteltu kuvasovitteissa kuvissa 6.32.<br />
Molemmissa hankevaihtoehdoissa joudutaan rakentamaan<br />
maisemaan eniten vaikuttava piippu. Näin ollen hankevaihtoehdoilla<br />
ei ole eroja maisemavaikutusten suhteen<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
6.12 Muinaisjäännökset ja kulttuuriperintö<br />
Suunnittelualueen läheisyydessä sijaitsee kaksi muinaismuistolain<br />
(295/63) rauhoittamaa muinaisjäännöstä. Koppargruvan<br />
(1000003487) on 1560-luvulta peräisin oleva kuparikaivoskuoppa<br />
joka sijaitsee suunnittelualueen eteläpuolella.<br />
Kaivoskuoppa sijaitsee noin 300 metrin etäisyydellä sijoituspaikkavaihtoehdosta<br />
2 ja 400 metrin etäisyydellä vaihtoehdosta<br />
1.<br />
Toinen kohde on Djupsjön (1000003488) muinaisjäännös.<br />
Tämä historiallinen kohde on työ- ja valmistuspaikka, joka sijaitsee<br />
noin 500 metrin etäisyydellä suunnittelualueista niiden<br />
kaakkoispuolella.<br />
Suunnittelualueen läheisyydessä ei sijaitse rakennettuun kulttuuriperintöön<br />
kuuluvia kohteita. Etäisyyttä lähimpään valtakunnallisesti<br />
arvokkaaseen kulttuurihistorialliseen kohteeseen<br />
on yli kolme kilometriä. Tämä suunnittelualueen itäpuolella<br />
sijaitseva kohde on Koivulahden kirkonseutu ja Kyrönjoen<br />
kulttuurimaisema. Suunnittelualueen läheisyydessä sijaitsevat<br />
muinaisjäännökset, kulttuurimaisema sekä Kyrönjoen maisema-alue<br />
on esitetty kartalla kuvassa 6.33.<br />
Vaikutukset<br />
Mikään hankkeen toteutusvaihtoehdoista ei vaaranna muinaisjäännösten<br />
olemassaoloa. Hankkeella ei myöskään ole<br />
rakennettuun kulttuuriperintöön tai kulttuurimaisemaan kohdistuvia<br />
vaikutuksia.<br />
0<br />
1000m<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
1<br />
2<br />
© Maanmittaustoimisto lupa nro 3/MLL/08<br />
SUUNNITTELUALUE<br />
KOIVULAHDEN KIRKONSEUTU JA<br />
KYRÖNJOEN KULTTUURIMAISEMA<br />
MUINAISJÄÄNNÖKSET<br />
Kuva 6.33 Muinaisjäännökset ja kulttuurimaisema.<br />
KYRÖNJOKILAAKSON MAISEMA-ALUE<br />
6.13 Sosiaaliset vaikutukset<br />
6.13.1 Esittelytilaisuudet ja kyselylomakkeet<br />
Lähiympäristön asukkaiden ja maanomistajien sekä elinkeinoharjoittajien<br />
mielipiteitä ja asenteita hanketta kohtaan selvittiin<br />
ohjelmavaiheessa järjestetyissä esittelytilaisuuksissa.<br />
Hankkeen esittelytilaisuuksissa jaetuissa kyselylomakkeissa<br />
vastaajia pyydettiin kuvailemaan hankkeeseen liittyvien mielipiteiden<br />
ja toiveiden lisäksi minkälaiseksi he kokevat ympäristön<br />
nykyisen tilanteen ja mitkä arvot ovat heille tähän liittyen<br />
erityisen tärkeitä. Vastauksia saatiin 10 kappaletta.<br />
Rajanaapureille järjestettyyn esittelytilaisuuteen kutsuttiin 15<br />
rajanaapuria, joista 9 osallistui tilaisuuteen. Tilaisuudessa oli<br />
tarkoitus tunnistaa lähialueen asukkaille tärkeitä vaikutuksia.<br />
Kyselyyn vastanneista näkemykset hankkeen kielteisistä<br />
ja myönteisistä vaikutuksista on esitetty kuvassa 6.34.<br />
Taulukossa 6.8 on esitetty kyselyissä ja esittelytilaisuudessa<br />
esille nousseita vaikutuksia sekä toimenpide-ehdotuksia.<br />
Kyselyissä nousivat esiin myös hankkeen kielteiset vaikutukset<br />
ilmapäästöihin, lisääntyvä liikenne, vaikutukset metsien virkistyskäyttömahdollisuuksiin<br />
ja sen sijainti liian lähellä asutusta<br />
sekä näistä syntyvä sosiaaliset vaikutukset. Vastauksissa<br />
mainittiin hankkeen myönteisinä vaikutuksina polttoaineen<br />
säästyminen, pienempi riippuvuus fossiilisista polttoaineista,<br />
jätteen hyötykäyttö, pienempi kaatopaikkatarve, alueen positiivinen<br />
imago ja hajuhaittojen väheneminen. Kyselyssä oli<br />
huomattavaa se, että mielipiteet hankkeen vaikutuksista vaihtelivat<br />
laajalti. Hankkeen kielteisistä vaikutuksista keskeisinä<br />
nousivat esiin hankkeen vaikutukset ilmanlaatuun, liikenteeseen,<br />
meluun sekä kasvistoon ja eläimistöön.<br />
51
Jätehuollon kustannukset<br />
Kuva 6.34 Kyselyyn vastanneiden näkemyksiä hankkeen<br />
vaikutuksista.<br />
52<br />
Kasvisto ja eläimistö<br />
Kaupungin/kunnan imago<br />
Kunnallistalous<br />
Työllisyys<br />
Elinkeinot<br />
Kiinteistöjen arvo<br />
Melu<br />
Linnusto<br />
Ilmanlaatu<br />
Roskaantuminen<br />
Turvallisuus<br />
Retkeily<br />
Liikenne<br />
Työ<br />
Pinta- ja pohjavedet<br />
Asuminen<br />
Haju<br />
Vaikutukset<br />
maa-alueiden käyttöön<br />
Myönteinen vaikutus Kielteinen vaikutus<br />
0 1 2 3 4 5 6 7<br />
Vastaajien lukumäärä<br />
6.13.2 Lehtikirjoittelu<br />
Stormossenin jätteenpolttohankkeesta on kirjoiteltu jonkin<br />
verran alueen paikallislehdissä. Kirjoittelun pääpaino on ollut<br />
hankkeen suhteesta muihin polttolaitossuunnitelmiin.<br />
Mielipidekirjoituksissa on kuitenkin noussut esiin myös jätteenpolton<br />
suhde materiaalikierrätykseen sekä huoli ilmapäästöjen<br />
vaikutuksista.<br />
Polttolaitoksesta on uutisoitu mm. seuraavin otsikoin:<br />
• Allt fler vill bränna vårt avfall (JT 6.9.2007)<br />
• Hård kamp om soporna (JT 8.10.2007)<br />
• Seinäjoella ja Pietarsaaressa kuhistaan jätteenpolttolaitoksesta<br />
(Pohjalainen 9.10.2007)<br />
• Maakunnat tappelevat jo jätteistäkin (Pohjalainen,<br />
22.10.2007)<br />
• Lakeuden Etappi lähtee osakkaaksi Stormossenin jätteenpolttolaitokseen<br />
(Ilkka 21.11.2007)<br />
• Seinäjoen valtuusto myönsi jätteenpolttojunan jo menneen<br />
(Pohjalainen 18.12.2007)<br />
Polttolaitoksen sijoittuminen Vaasan kaupungin raakavesilähteenä<br />
toimivan Pilvilammen läheisyyteen on noussut esiin<br />
myös lehtien mielipideosastoilla.<br />
6.13.3 Sosiaalisten vaikutusten arvioinnin luotettavuus<br />
Ympäristövaikutusten arviointimenettelyn yhteydessä pyrittiin<br />
antamaan asianosaisille mahdollisuus ilmaista mielipiteensä<br />
mm. kyselyn ja esittelytilaisuuden avulla. Erilaisten vuorovaikutusmenetelmien<br />
käytöstä huolimatta kaikkien asianosaisten<br />
henkilökohtaisen kannan selvittäminen on käytännössä kuitenkin<br />
lähes mahdotonta. Arviointimenettelyn yhteydessä saatujen<br />
mielipiteiden määrä jäi vähäiseksi, eikä näitä mielipiteitä<br />
voi eikä kannata yleistää kaikkien Mustasaaren asukkaiden tai<br />
edes lähialueen asukkaiden mielipiteeksi. Edes kaikki lähialueen<br />
asukkaat ja toimijat, joita toiminnot palvelevat, eivät koe<br />
hanketta omalta kohdaltaan niin tärkeänä kuin vastanneet tai<br />
eri tilaisuuksiin osallistuneet. Toisaalta myös monet muut syyt<br />
voivat vaikuttaa osallistumisaktiivisuuteen. Koska vastauksissa<br />
ja tilaisuuksissa nousi esille hyvinkin erilaisia näkökantoja,<br />
voidaan olettaa, että hankkeen merkityksestä paikallisille asukkaille<br />
saatiin arviointimenettelyn aikana kohtuullinen kuva.<br />
Taulukko 6.8. Kyselyissä, esittelytilaisuuksissa ja palautteissa esille nousseita vaikutuksia ja<br />
niiden huomioon ottaminen YVA:ssa<br />
Esille noussut vaikutus Asian tarkastelu YVA:n yhteydessä<br />
Vaikutukset Pilvilampeen (Vaasan kaupungin raakavesilähde)<br />
Vaikutuksia pintavesiin, myös Pilvilampeen, on käsitelty<br />
mm. kappaleissa 6.2.1 ja 6.6<br />
Häiriötilanteiden vaikutukset ilmapäästöihin Häiriötilanteita on käsitelty kappaleessa 6.17<br />
Polttoon sopimattomat jätejakeet kotitalousjätteiden<br />
seassa<br />
Hyödynnettävä jäte, kappale 3.4. Arinapolttotekniikka,<br />
kappale 3.5<br />
Sijainti lähellä Natura-aluetta Meluvaikutukset kappale 6.3, suojeltavat kohteet<br />
kappale 6.9<br />
Liikenteen lisääntyminen Liikenne, kappale 6.4<br />
<strong>Jätteen</strong> hyötykäytön väheneminen Jätehuoltoa koskevat vaikutukset, kappale 9.3<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
6.14 Elinkeinoelämä ja työllisyys<br />
6.14.1 Nykytilanne<br />
Elinkeinoelämä Mustasaaressa on monipuolista, kunnassa<br />
toimii yli tuhat yritystä. Kunnassa on useita yrityskeskuksia,<br />
jotka sijaitsevat tarkoitukseen suunnitelluilla alueilla.<br />
Suunnittelualueen läheisyydessä sijaitseva Lintuvuoren yrityskeskus<br />
ja teollisuusalue on näistä suurin, se työllistää yhteensä<br />
noin 50 henkilöä.<br />
Stormossenin jätekeskusalue työllistää tällä hetkellä noin 35<br />
henkilöä. Lisäksi kuljetuksissa ja hyötykäyttöasemien toiminnassa<br />
käytetään alihankkijoita.<br />
6.14.2 Vaikutukset elinkeinoelämään ja työllisyyteen<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen työllistävä vaikutus on suurin laitoksen<br />
rakentamisen aikana. Laitoksen rakentaminen työllistävä vaikutus<br />
on arviolta noin 200 henkilötyövuotta. Lisäksi hanke työllistää<br />
laitetoimittajia.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen toiminnan aikainen työllistävä vaikutus<br />
on noin 20 työntekijää sekä muutama hallinnon työntekijä.<br />
Laitos työllistää välillisesti myös kuljetustyöntekijöitä.<br />
Hankkeella ja sen vaihtoehdoilla ei ole vaikutusta seudun<br />
muuhun elinkeinoelämään.<br />
6.15 Vaikutukset ihmisten terveyteen<br />
<strong>Jätteen</strong>käsittelykeskuksen suunnittelussa, päätöksenteossa<br />
ja luvituksessa vaatimuksena on, ettei toiminnasta aiheudu<br />
vaaraa ihmisten terveydelle. Tässä arviointiselostuksessa terveysvaikutuksilla<br />
tarkoitetaan suoraan fyysiseen terveyteen<br />
kohdistuvia vaikutuksia. Terveysvaikutuksia voi aiheutua juoma-<br />
tai talousvetenä tai virkistykseen käytettävään vesistöön<br />
tai pohjaveteen ja hengitysilmaan kohdistuvista päästöistä<br />
sekä melusta.<br />
Tehtyjen mallilaskelmien perusteella myöskään rakentamisesta<br />
ja toiminnasta aiheutuva melu ei pääsääntöisesti ylitä<br />
annettuja ohjearvoja. Melulle asetetut ohjearvot eivät ole<br />
suoranaisesti terveysperusteisia, vaan ohjearvoja pyritään<br />
soveltamaan meluhaittojen ehkäisemiseksi ja ympäristön viihtyisyyden<br />
turvaamiseksi. Tutkimusten mukaan viihtyisyyden<br />
turvaamiseksi annetut ohjearvot alittavan melun ei ole todettu<br />
aiheuttavan terveyshaittoja.<br />
Tarkasteltavat toiminnalliset vaihtoehdot eivätkä vaihtoehtoiset<br />
sijoituspaikat eroa toisistaan terveysvaikutusten suhteen.<br />
Edellä esitettyjen ilmapäästöjen ja melun mallintamisien perustella<br />
kohteiden ympäristöön ei aiheudu ihmisten terveyteen<br />
tai viihtyvyyteen liittyviä haittoja.<br />
Keskeiset ilman epäpuhtaudet ovat rikkidioksidi, typenoksidit,<br />
hiukkaset, häkä ja hiilivedyt. Niille altistutaan hengitysteiden<br />
kautta. Terveysvaikutusten syntymisen vaikuttavat useat tekijät,<br />
kuten epäpuhtauspitoisuudet, altistumisen määrä ja tapa,<br />
eri yhdisteiden yhteisvaikutukset, ilmasto ja yksilölliset erot.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
6.16 Luonnonvarojen hyödyntäminen<br />
Hanke ei sijoitu pohjaveden muodostumisalueelle, eikä sen<br />
välittömässä läheisyydessä ole vedenhankinnan kannalta tärkeitä<br />
pohjavesialueita.<br />
6.16.1 Vaikutukset luonnonvarojen hyödyntämiseen<br />
Hankevaihtoehtojen vaikutukset luonnonvarojen hyödyntämiseen<br />
ovat pääosin välillisiä, eivätkä merkittävällä tavalla eroa<br />
toisistaan.<br />
Hanke säästää energiavaroja ottamalla käyttöön muutoin hyödyntämättä<br />
jäävää jätteisiin sitoutunutta energiaa ja osittain<br />
korvaamalla siten muita polttoaineita. Kun jätteet voidaan hyödyntää<br />
sähkön ja lämmön yhteistuotannossa muiden polttoaineiden<br />
korvaavuus on 100 %.<br />
Polttamalla 150 000 t/a jätettä säästetään luonnonvaroja seuraavasti:<br />
•<br />
•<br />
150 000 tonnia per vuosi biomassaa tai<br />
Hiiltä 65 000 tonnia t/a tai<br />
• Öljyä 40 000 tonnia t/a.<br />
Mikäli poltossa syntyvä pohjakuona kelpaa laadultaan maanrakentamisessa<br />
hyödynnettäväksi, korvaa sen käyttö neitseellisiä<br />
materiaaleja.<br />
Jos hanketta ei toteuteta luonnonvarojen korvaavuus toteutunee<br />
jollain aikajänteellä jossain toisaalla, jos alueen jätteiden<br />
energiasisältö hyödynnetään jossain muussa polttolaitoshankkeessa.<br />
6.17 Jätehuolto<br />
6.17.1 Nykytilanne<br />
Syntypaikkalajiteltujen jätelajien aluekeräysverkosto on kattava<br />
koko Länsi-Suomen jätehuoltoyhtiöiden alueella. Hankkeessa<br />
mukana olevien jätehuoltoyhtiöiden alueella jätteet kerätään<br />
pääosin pakkaavilla kuljetusautoilla ja kuljetetaan jäteyhtiöiden<br />
kaatopaikoille joko suoraan tai siirtokuormattuna. Hankkeessa<br />
mukana olevista jäteyhtiöistä ja niiden jätteen loppusijoitusalueista<br />
on kerrottu kappaleessa 2.1.<br />
Länsi-Suomen alueellisen jätesuunnitelman seuranta- ja tarkistusraportissa<br />
vuodelta 2002 on listattu alueen jätehuoltoyhtiöiden<br />
esittämiä kehittämistarpeita. Näitä olivat mm. yhteistyön<br />
parantaminen muiden jäteyhtiöiden kanssa ja jätteen<br />
hyödyntämisasteen parantaminen.<br />
Kaatopaikkojen määrä Länsi-Suomessa on vähentynyt keskitetyn<br />
jätehuollon myötä. Länsi-Suomea voidaan pitää edelläkävijänä<br />
jätteenkäsittelyssä ja alueellisen jätehuollon järjestämisessä.<br />
Jäteneuvontaa ja jätehuollon yhteistyötä tehostaa<br />
jätehuollon neuvottelukunta.<br />
53
Tilastokeskuksen tuore katsaus Suomen jätehuollon tilasta<br />
(Tilastokeskus 2006) kertoo kierrätysasteen olleen vuonna<br />
2006 suurempi kuin koskaan aikaisemmin. Suomen jätehuolto<br />
on eurooppalaistumassa, kierrätyksen osalta kehitystä on jo<br />
tapahtunut. Kaatopaikoille viedyn sekajätteen määrä oli vuonna<br />
2006 kuitenkin korkeimmillaan vuosikymmeneen. Tilanteen<br />
ennakoidaan jäävän väliaikaiseksi, koska useat polttolaitokset<br />
ovat käynnistymässä ja käännös yhdyskuntajätteiden polton<br />
suuntaan on voimakas.<br />
<strong>Jätteen</strong> käsittelymaksut eli kaatopaikkamaksut ovat<br />
Suomessa nousseet edellisen vuoden aikana noin 7 prosenttia.<br />
Käsittelymaksuissa on kuntakohtaisia eroja (Paajanen &<br />
Mynttinen 2007).<br />
6.17.2 Vaikutukset jätehuoltoon<br />
Hankkeen toteuttamisella on huomattavia vaikutuksia alueelliseen<br />
jätehuoltoon. Nykytilanteeseen verrattuna hanke vähentää<br />
kaatopaikoille sijoitettavan jätteen määrää ja lisää materiaalikierrätykseen<br />
soveltumattomien jätteiden hyötykäyttöä.<br />
Hankkeen toteuttaminen edellyttää riittävää jätepolttoaineen<br />
saantia. Investointipäätökset edellyttävät sitovia ja pitkäaikaisia<br />
sopimuksia polttoainetoimituksista. Hankkeessa mukana<br />
olevat yhtiöt ovat alustavasti aiesopimuksella sitoutuneet<br />
polttoainetoimituksiin, jotka turvaavat jätteenpolttolaitoksen<br />
polttoainetarpeen. Hanke pidentää jätteen kuljetusmatkoja ja<br />
lisää raskaan kaluston osuutta jätekuljetuksissa.<br />
Hankkeen toteuttaminen yhtenäistää toiminta-alueen asukkaiden<br />
jätehuoltomaksuja ja jätehuoltojärjestelmää.<br />
Hanke tukee myös valtakunnallisen jätehuoltosuunnitelman<br />
mukaisia tavoitteita. Nykyisessä jätehuoltosuunnitelmassa:<br />
•<br />
•<br />
54<br />
Orgaanisen jätteen vienti kaatopaikoille kielletään vuodesta<br />
2010 alkaen<br />
Edellytetään biokaasu kerättäväksi ja hyödynnettäväksi tai<br />
käsiteltäväksi suurimmilla käytöstä poistetuilla kaatopaikoilla;<br />
hanke vähentää merkittävästi biokaasun muodostumista<br />
loppusijoitusalueilla.<br />
• Otetaan tuottajanvastuu käyttöön esimerkiksi seuraavilla<br />
uusilla tuotteilla: ajoneuvot, SE-laitteet, huonekalut, paristot<br />
ja akut; hanke ei ole millään tavoin esteenä tuottaja<br />
–vastuu jätehuollon tavoitteiden saavuttamisessa.<br />
VALTSU 2016-ehdotuksen tavoitteita ovat mm. kierrätyksen<br />
lisääminen. Jätehuollon kasvihuonekaasujen saattaminen<br />
merkityksettömiksi vuotaan 2020 mennessä, energian<br />
hyödyntämisen lisääminen, lajittelun tehostuminen, PIMAkunnostukset,<br />
alueellinen jätehuoltosuunnittelu jne. Lisäksi<br />
VALTSU-ehdotuksessa lähdetän kokonaisvaltaisesta tarkastelusta,<br />
jossa otetaan huomioon jätehuollon rajapinnat kemikaalipolitiikkaan,<br />
maaperän suojeluun, ilmasto- ja energiapolitiikkaan,<br />
ympäristön ja terveyden suojeluun, jätehuoltoteknologiaan,<br />
tuotepolitiikkaan jne. Tämä hanke tukee kaikilta osin<br />
VALTSU 2016 tavoitteiden toteutumista.<br />
6.18 Ympäristöriskit ja häiriötilanteet<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen riskit voidaan jakaa seuraaviin:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
Vastaanotettavan jätteen sisältämät ennalta-arvaamattomat<br />
jakeet<br />
Palamistapahtuman häiriöt<br />
Savukaasunpuhdistuksen häiriöt<br />
Tulipalo jätebunkkerissa tai laitoksen sisällä<br />
Apuprosessien häiriöt<br />
• Apuaineiden ja kemikaalien vastaanottoon ja varastointiin<br />
liittyvät riskit<br />
Ympäristöriskit voidaan yleisesti jakaa esimerkiksi:<br />
•<br />
•<br />
pitkäaikaisiin suoriin vaikutuksiin<br />
pitkäaikaisiin välillisiin vaikutuksiin ja<br />
• äkillisiin, onnettomuudentapaisiin vaikutuksiin.<br />
Pitkäaikaisia suoria vaikutuksia ovat esimerkiksi happamoittavien<br />
kaasujen päästöt ilmaan ja niiden vaikutukset luontoon ja<br />
rakennettuun ympäristöön, ilmapäästöjen hiukkasten terveysvaikutukset,<br />
kuljetusten turvallisuus-, päästö- ja meluvaikutukset<br />
ja kaatopaikkojen vaikutukset vesistöihin. Pitkäaikaisia<br />
välillisiä vaikutuksia ovat esim. palamisen hiilidioksidi- ja kaatopaikkojen<br />
metaanipäästöjen vaikutukset ilmakehään, raakaaineiden<br />
ja tuotteiden valmistuksen luonnonvarojen tarve ja<br />
jätteiden loppusijoittamisen maantarve. Äkillisiä vaikutuksia<br />
ovat ennalta odottamattomat onnettomuudet, jotka vaikuttavat<br />
terveyteen tai ympäristöön.<br />
Seuraavassa keskitytään äkillisten, ennalta odottamattomien<br />
ympäristö onnettomuuksien arviointiin ja selostetaan, miten<br />
niihin on varauduttu ja tullaan varautumaan.<br />
Polttoaineen laatu<br />
Jalostamatonta yhdyskuntajätettä polttavien laitosten jätteen<br />
laadun hallinta on yksi jätteenpolton haasteista. <strong>Jätteen</strong> joukkoon<br />
voi päätyä laatuongelmia aiheuttavia jäte-eriä, jos jätteen<br />
joukossa on runsaasti väärin lajiteltua jätettä. Jäte-erien silmämääräisillä<br />
tarkistuksilla voidaan ehkäistä suuria poikkeamia<br />
jätteen laadussa.<br />
Laitoksen käynnistys ja alasajo<br />
Laitoksen käynnistysten ja pysäytysten yhteydessä voi<br />
esiintyä tavanomaisesta poikkeavia savukaasupäästöjä.<br />
Savukaasupäästöt normalisoituvat kun puhdistusjärjestelmä<br />
saadaan normaaliin toimintatilaan. Käynnistysten ja pysäytysten<br />
määrä pyritään minimoimaan. <strong>Jätteen</strong>polttoasetuksen<br />
mukaisesti polttolaitoksissa on oltava käytössä automaattinen<br />
järjestelmä, joka estää jätteen syöttämisen käynnistyksen aikana,<br />
kunnes savukaasun lämpötila on saavuttanut 850 °C.<br />
Tulipalo<br />
Tulipalo on tilanne, joka on seuraus jostakin vaurioista tai<br />
muusta ei-toivottavasta tapahtumasta ja joka itsessään aiheuttaa<br />
seurannaisvau rioita ja niistä johtuvia vaaratilanteita.<br />
Laitoksessa on syttyvää polttoainetta. Tulipalotilanteessa se<br />
vapauttaa palaessaan runsaasti energiaa ja haitallisia savu-<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
kaasuja. Nämä seikat tunnetaan ja huomioidaan suunnittelussa.<br />
Polttoaineen vastaanottoasema tullaan varustamaan<br />
palonilmaisimilla ja automaattisilla sammutusjärjestelmillä.<br />
Laitoksella käsiteltävät polttoainemäärät pidetään mahdollisimman<br />
pieninä. Laitokselle ja polttoaineen vastaanottoasemalle<br />
tullaan tekemään palo- ja pelastussuunnitelma.<br />
Laitokselle tehdään sammutusvesien keruujärjestelmä, jotta<br />
mahdollisesti likaantuneet sammutusvedet eivät pääse ympäristöön.<br />
Savukaasunpuhdistus<br />
Mahdollisia häiriöitä voi ilmetä myös savukaasupuhdistusjärjestelmässä.<br />
Savukaasupuhdistusjärjestelmässä ilmenevistä<br />
häiriöistä saadaan välittömästi hälytys automaatiojärjestelmän<br />
kautta. Puhdistusjärjestelmä voidaan palauttaa toimintaan välittömästi<br />
ja häiriö jää lyhytaikaiseksi. Häiriön aikana normaalia<br />
suurempi määrä hiukkasia leviää savukaasujen mukana ympäristöön.<br />
Sähkön saannin katkeaminen<br />
Laitokselle toteutetaan automaattinen pysäytysjärjestelmä,<br />
joka pysäyttää sen turvallisesti, mikäli esim. sähköenergian<br />
saanti laitokselle katkeaa.<br />
Kemikaalien käyttö ja varastointi<br />
Kemikaalien varastoinnissa ja käytössä varaudutaan häiriö- ja<br />
vahinkotilanteisiin erilaisten rakenteiden, hälytysautomatiikan<br />
sekä toimintasuunnitelmien ja –ohjeiden avulla. Näin riski haitallisten<br />
aineiden pääsystä ympäristöön haitallisessa määrin<br />
on erittäin pieni.<br />
Huollot ja kunnossapito<br />
Laitoksen normaalit huollot tapahtuvat kesällä olevan seisokin<br />
aikana. Huollon kohteet ja laajuus määräytyvät vuosittain tarpeen<br />
mukaan sekä rikkoutumisen että etukäteen suunnitellun<br />
huolto-ohjelman perusteella.<br />
Menettelyt onnettomuus- ja häiriötilanteissa<br />
Energiantuotantolaitokset pyrkivät teknisin toimenpitein ja laitteiden<br />
huolellisella käytöllä varmistamaan, ettei toiminnasta<br />
aiheudu vaaraa ihmisille ja ympäristölle.<br />
<strong>Westenergy</strong> laatii yhdessä kaupungin palo- ja pelastusviranomaisten<br />
kanssa voimalaitoksen pelastussuunnitelman, joka<br />
käsittää toimenpiteet henkilöstön ja muun väestön suojelemiseksi<br />
ja torjunnan järjestämiseksi mahdollisessa onnettomuustilanteessa,<br />
esim. tulipalo tai kuljetusonnettomuus.<br />
Myös terveyskeskuksella ja poliisilla on pelastuspalvelun perussuunnitelma.<br />
Onnettomuustilanteita varten voimalaitoksella on sammutusja<br />
pelastusryhmät sekä ensiapuryhmä, joihin kuuluu myös<br />
vuorohenkilöstöä. Ryhmien tehtäviin kuuluu henkilöiden pelastaminen,<br />
tulipalon alkujen sammutus, vuotojen tukkiminen<br />
jne. Tulipalot ja muut onnettomuudet pyritään huomaamaan<br />
mahdollisimman varhaisissa vaiheissa ja no peasti rajaamaan<br />
mahdollisimman pienelle alueelle. Paloilmaisimien hälytykset<br />
menevät valvomoon ja hälytyskeskukseen.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Kaikissa polttolaitoksissa on tekniikasta riippumatta<br />
laadittava lainsäädännön edellyttämä vaaran arviointi.<br />
Paineastialainsäädännön mukaisesti kattilalaitoksessa on<br />
tehtävä vaaran arviointi, jos siellä on rekisteröitävä höyrykattila,<br />
jonka teho on yli 6 MW tai rekisteröitävä kuumavesikattila,<br />
jonka teho on yli 15 MW. Vaaran arvioinnista on käytävä ilmi<br />
käyttöön ja tekniikkaan liittyvät vaaratilanteet ja olosuhteet,<br />
joissa onnettomuus on mahdollinen.<br />
6.19 Yhteisvaikutukset ja vaihtoehtojen vertailu<br />
6.19.1 Melun yhteisvaikutukset<br />
Nykytilanteessa Stormossenin alueen merkittävimmät melua<br />
tuottavavat toiminnat ovat Rudus Oy:n ja Lemminkäinen infra<br />
Oy:n louhinta-alueet. <strong>Jätteen</strong>käsittelyn toiminnoista ja liikenteestä<br />
aiheutuva melu on selkeästi vähäisempää ja nykytilanteessa<br />
melutaso läheisellä Natura-alueella on alle L Aeq 45 dB.<br />
Vaikka polttolaitoksen melu on alueen muihin toimijoihin verrattuna<br />
vähäistä, on se kuitenkin alueen toiminnoista lähinnä<br />
Natura-aluetta. Tämä korostuu etenkin rakennusaikana, jolloin<br />
melutaso Natura-alueella nousee nykyisestä huomattavasti.<br />
Rakennustöiden päätyttyä melutaso Natura-alueella laskee<br />
alle L Aeq 50 dB kummassakin sijoitusvaihtoehdossa.<br />
6.19.2 Liikenteen yhteisvaikutukset<br />
Suunnittelualueelle johtavaa tieyhteyttä käyttävät Stormossen<br />
Oy:n lisäksi Rudus Oy, Lemminkäinen Oyj sekä Forssan<br />
Betoni Oy. Liittymän läheisyydessä sijaitsee lisäksi kylmäasema<br />
(Nesteen D-piste), jonne myös ajo tapahtuu ko. yksityistien<br />
kautta. Alueen keskimääräinen raskaan liikenteen määrä<br />
on nykyisin noin 400 ajoneuvoa vuorokaudessa. Liikenteen<br />
on arvioitu kasvavan hankkeen johdosta noin kymmenellä<br />
ajoneuvoyhdistelmällä vuorokaudessa. Lisäksi henkilöautoliikenteen<br />
määrän on arvioitu olevan arkisin noin 160-200<br />
ajoneuvoa vuorokaudessa. Liittymän parantaminen olisi jo<br />
nykyliikenteelle tarpeellinen. Valtatielle on suunniteltu parantamistoimia,<br />
jotka lisäävät liikenneturvallisuutta ja helpottavat<br />
alueen liittymistä yleiseen tieverkkoon.<br />
6.19.3 Yhteisvaikutukset pintavesiin<br />
Hankkeen seurauksena tuhkan välivarastoinnista muodostuvat<br />
suotovedet johdetaan käsittelyn jälkeen samaan purkuuomaan<br />
jätteenkäsittelyalueelta ja vanhan kaatopaikan alueelta<br />
aiheutuvien suotovesien kanssa. Uudessa tilanteessa,<br />
toteuttamisvaihtoehdosta riippumatta, vesieliöstön toimeentulon<br />
edellytyksissä tai vaikutusalueen laajuudessa ei arvioida<br />
tapahtuvan muutosta nykyiseen verrattuna.<br />
6.19.4 Yhteisvaikutukset pohjavesiin<br />
Tuhkien varastoalueelta suotovedet eivät pääse imeytymään<br />
maaperän kautta pohjaveteen jonka muodostuminen alueella<br />
on vähäistä. Hanke ei siten muuta pohjavesien nykyistä laatua,<br />
eikä yhteisvaikutuksia jätekeskusalueen vesien kanssa<br />
esiinny.<br />
55
6.19.5 Vaihtoehtojen vertailu<br />
Vaihtoehdot Energiahyödyntäminen<br />
150.000 t/a<br />
Päästöt ilmaan<br />
56<br />
Rikkidioksidi-, typpidioksidi- ja hiukkaspitoisuudet<br />
alittaisivat selvästi<br />
maassamme voimassa olevat terveysvaikutusperusteiset<br />
ilman epäpuhtauksia<br />
koskevat raja- ja ohjearvot.<br />
Melu Haitallisen melutason alueella ei ole<br />
asutusta tai muuta häiriytyvää ihmisen<br />
toimintaa. 45-50 dB –alue ulottuu<br />
Natura-alueen länsilaitaan.<br />
Liikenne Jätekuljetusten määrää kasvaa nykyisestä<br />
noin kymmenellä ajoneuvoyhdistelmällä<br />
vuorokaudessa.<br />
Hankkeesta aiheutuva liikennemäärän<br />
lisäys on nykyisiin liikennemääriin<br />
verrattuna vähäinen eikä hankkeesta<br />
aiheutuvasta liikennemäärän lisäyksestä<br />
aiheudu merkittävää vaikutusta<br />
alueen liittymän toimintaan<br />
Kaavoitus ja<br />
maankäyttö<br />
Sepänkylän osayleiskaavan mukaan<br />
suunnittelualue on jätteenkäsittelyaluetta<br />
(EJ).<br />
Rakennusluvan myöntämisen kannalta<br />
selkein ratkaisu olisi asemakaavan laatiminen<br />
jätteenpolttolaitoksen alueelle.<br />
Yleiskaava toimii ohjeena asemakaavaa<br />
laadittaessa. On harkittava, onko<br />
myös osayleiskaavan muuttaminen<br />
tarpeellista.<br />
Maaperä Alueelta joudutaan louhimaan kalliota<br />
noin 4.000 kuutiometriä. Alue joudutaan<br />
tasaamaan ja muotoilemaan polttolaitoksen<br />
rakenteiden edellyttämään<br />
muotoon. Louhinnan painopistealue<br />
on jätebunkkerin kohta.<br />
Alueen rakentaminen ei vaikuta alueen<br />
pohjavesien päävirtaussuuntiin.<br />
Vaikutukset<br />
pintavesiin<br />
Vaikutukset<br />
pohjavesiin<br />
Jätekeskuksen alueelta johdettavien<br />
käsiteltyjen vesien vaikutusalueessa<br />
(alapuoliset ojat) ei tapahdu muutosta<br />
hankkeen seurauksena. Alueella esiintyvän<br />
eliöstön ei arvioida altistuvan<br />
nykyistä enempää haitallisille yhdisteille.<br />
Ojilla ei ole kalataloudellista eikä<br />
virkistyskäytöllistä merkitystä. Vesien<br />
johtamisella ei vaaranneta Storträsketlampea.<br />
Koska ojavesillä ei ole suoraa yhteyttä<br />
Pilvilampeen, ei vesien nykyiselläkään<br />
johtamisella ole haitallisia vaikutuksia<br />
raakavedenottamona toimivan lammen<br />
veden laatuun. Lisäksi jätekeskuksen<br />
alueella käsitellyt vedet johdetaan<br />
pääsääntöisesti Finnbäckenin<br />
suuntaan.<br />
Hankealueella väliaikaisesti varastoitava<br />
jätteenpolton tuhka läjitetään vettä<br />
läpäisemättömälle kentälle. Tällöin<br />
sadevesien mukana tuhkasta suotautuvat<br />
metallit eivät pääse maaperän<br />
kautta pohjaveteen, vaan ne kerätään<br />
hallitusti vesienkäsittelyyn. Alueella<br />
pohjavesien muodostuminen on<br />
erittäin vähäistä, eikä maakerrosten<br />
kautta ole virtausyhteyttä lähimpiin<br />
pohjavesialueisiin.<br />
Energiahyödyntäminen<br />
120.000 t/a<br />
Rikkidioksidi-, typpidioksidi- ja hiukkaspitoisuudet<br />
alittaisivat selvästi<br />
maassamme voimassa olevat terveysvaikutusperusteiset<br />
ilman epäpuhtauksia<br />
koskevat raja- ja ohjearvot.<br />
Haitallisen melutason alueella ei ole<br />
asutusta tai muuta häiriytyvää ihmisen<br />
toimintaa. 45-50dB –alue ulottuu<br />
Natura-alueen länsilaitaan<br />
Jätekuljetusten määrää kasvaa nykyisestä<br />
noin kahdeksalla ajoneuvoyhdistelmällä<br />
vuorokaudessa,.<br />
Hankkeesta aiheutuva liikennemäärän<br />
lisäys on nykyisiin liikennemääriin<br />
verrattuna vähäinen eikä hankkeesta<br />
aiheutuvasta liikennemäärän lisäyksestä<br />
aiheudu merkittävää vaikutusta<br />
alueen liittymän toimintaan<br />
Sepänkylän osayleiskaavan mukaan<br />
suunnittelualue on jätteenkäsittelyaluetta<br />
(EJ).<br />
Rakennusluvan myöntämisen kannalta<br />
selkein ratkaisu olisi asemakaavan laatiminen<br />
jätteenpolttolaitoksen alueelle.<br />
Yleiskaava toimii ohjeena asemakaavaa<br />
laadittaessa. On harkittava, onko<br />
myös osayleiskaavan muuttaminen<br />
tarpeellista.<br />
Alueelta joudutaan louhimaan kalliota<br />
noin 4.000 kuutiometriä. Alue joudutaan<br />
tasaamaan ja muotoilemaan polttolaitoksen<br />
rakenteiden edellyttämään<br />
muotoon. Louhinnan painopistealue<br />
on jätebunkkerin kohta.<br />
Alueen rakentaminen ei vaikuta alueen<br />
pohjavesien päävirtaussuuntiin.<br />
Ei eroa suuremman kapasiteetin hanke<br />
-vaihtoehtoon.<br />
Ei eroa suuremman kapasiteetin hankevaihtoehtoon<br />
Hanketta ei toteuteta<br />
Vastaa hankevaihtoehtoja, mutta<br />
päästöt syntyvät toisaalla.<br />
Stormossenin alueen merkittävimmät<br />
melua tuottavavat toiminnat ovat läheiset<br />
louhinta-alueet. Jätekeskusalueen<br />
melun vaikutusalueella ei ole asutusta.<br />
Läheisellä Natura-alueella jätekeskusalueen<br />
toiminnoista ja liikenteestä<br />
aiheutuva melutaso jää alle 45 dB.<br />
Valtatien 8 keskimääräinen liikenne<br />
suunnittelualueen kohdalla on noin<br />
8730 ajoneuvoa, josta raskaan liikenteen<br />
osuus on noin 600 autoa eli<br />
vajaa 7 %. Tällä hetkellä Stormosseniin<br />
tulevien kuormien määrä on noin 120<br />
ajoneuvoa vuorokaudessa.<br />
Suunnittelualueen läheisyydessä ei<br />
sijaitse asutusta, etäisyyttä lähimpään<br />
asutukseen on noin kaksi kilometriä.<br />
Stormossenin alueella on jo nykyisellään<br />
jätteenkäsittelykeskuksen<br />
toimintoja.<br />
Alueella on voimassaoleva seutu ja<br />
osayleiskaava,<br />
Ei vaadi louhintaa suunnittelualueella.<br />
Jatkuu nykyisellään. Ero hankevaihtoehtoihin<br />
hyvin pieni.<br />
Vaikutukset lähiympäristön pohjavesiin<br />
eivät muutu<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
Kasvillisuus<br />
ja eläimistö<br />
Suojeltavat<br />
kohteet<br />
Virkistys -<br />
käyttö<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Rakentaminen muuttaa suunnittelualueen<br />
luonnon ja alueen alkuperäinen<br />
kasvillisuus häviää.<br />
Ilman epäpuhtaudet lisääntyvät.<br />
Laitoksen ilmapäästöt eivät ylitä ilmanlaadun<br />
raja- ja ohjearvoja.<br />
Luonnonsuojelualueilla asetetut melun<br />
ohjearvot ylittyvät Natura-alueella.<br />
Vaikutukset suurimmillaan rakentamisen<br />
aikana.<br />
Eri tahot kokevat polttolaitoksen eri tavoin,<br />
ja hankkeella voi olla sekä myönteisiä<br />
että kielteisiä vaikutuksia lähialueiden<br />
virkistyskäyttöön. Polttolaitoksen<br />
myötä jätekeskusalueen hajuhaitat<br />
vähenevät. Ihmisten tuntema huoli<br />
laitoksen savukaasuista voi kuitenkin<br />
alentaa aivan lähimpien alueiden<br />
virkistyskäyttöarvoa. Lisääntynyt liikennemelu<br />
voi myös vaikuttaa kielteisesti<br />
alueen virkistyskäyttöarvoon.<br />
Maisema <strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen piippu tulee<br />
olemaan noin 50-70 metriä korkea,<br />
ja siten se näkyy maisemassa.<br />
Kaukomaisemassa piippu on maisemasta<br />
erottuva elementti metsätalousalueella.<br />
Laitos ei kuitenkaan sijoitu<br />
maisemallisesti arvokkaiden alueiden<br />
läheisyyteen, eikä sillä ole vaikutusta<br />
maisema- tai kulttuurialueisiin.<br />
Muinaisjäännökset<br />
ja kulttuuriperintö<br />
Sosiaaliset<br />
vaikutukset<br />
Elinkeinoelämä<br />
ja<br />
työllisyys<br />
TerveysvaikutuksetLuonnonvarojenhyödyntämien<br />
Ympäristöriskit<br />
ja<br />
häiriötilanteet<br />
Hanke ei vaaranna muinaisjäännösten<br />
olemassaoloa. Hankkeella ei myöskään<br />
ole rakennettuun kulttuuriperintöön<br />
tai kulttuurimaisemaan kohdistuvia<br />
vaikutuksia.<br />
Hankkeesta tunnistettiin positiivisia<br />
ja negatiivisia sosiaalisia vaikutuksia.<br />
Pääsääntöisesti polttolaitoksen vaikutuksia<br />
ei osattu erottaa jätekeskuksen<br />
muista vaikutuksista. Ilmapäästöt<br />
korostuivat hankevaihtoehdossa<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen rakentamisen<br />
työllistävä vaikutus on arviolta noin 200<br />
henkilötyövuotta. Lisäksi hanke työllistää<br />
laitetoimittajia.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen toiminnan aikainen<br />
työllistävä vaikutus on noin 20<br />
työntekijää sekä muutama hallinnon<br />
työntekijä. Laitos työllistää välillisesti<br />
myös kuljetustyöntekijöitä.<br />
Hankkeella ja sen vaihtoehdoilla ei ole<br />
vaikutusta seudun muuhun elinkeinoelämään<br />
Ei merkittävää eroa suuremman kapasiteetin<br />
hankevaihtoehtoon.<br />
Ei merkittävää eroa suuremman kapasiteetin<br />
hankevaihtoehtoon.<br />
Ei eroa suuremman kapasiteetin hankevaihtoehtoon<br />
Ei eroa suuremman kapasiteetin hankevaihtoehtoon<br />
Ei eroa suuremman kapasiteetin hankevaihtoehtoon<br />
Ei eroa suuremman kapasiteetin hankevaihtoehtoon<br />
Ei eroa suuremman kapasiteetin hankevaihtoehtoon<br />
Ei muutoksia nykytilanteeseen.<br />
Ei muutoksia nykytilanteeseen.<br />
Suunnittelualuetta ympäröivillä metsäalueilla<br />
on virkistyskäyttöarvoa.<br />
Alueella liikkuu ulkoilijoita ja syksyisin<br />
metsissä myös marjastetaan ja metsästetään.<br />
Maisema ei muutu nykyisestä<br />
Ei vaikutusta<br />
Nykyisestä toiminnasta koetaan ”kaatopaikka”<br />
toimintaan liittyviä vaikutuksia<br />
kuten haju.<br />
Työllistävää vaikutusta ei synny<br />
Ei terveydellisiä vaikutuksia Ei terveydellisiä vaikutuksia Ei terveydellisiä vaikutuksia<br />
Hanke säästää energiavaroja ottamalla<br />
käyttöön muutoin hyödyntämättä<br />
jäävää jätteisiin sitoutunutta energiaa<br />
ja osittain korvaamalla siten muita<br />
polttoaineita. Kun jätteet voidaan<br />
hyödyntää sähkön ja lämmön yhteistuotannossa<br />
muiden polttoaineiden<br />
korvaavuus on 100 %.<br />
Korvaa myös energiavaroja<br />
Hallittavissa Hallittavissa Hallittavissa<br />
57
7. HAITALLISTEN VAIKUTUSTEN VÄHENTÄMISKEINOT<br />
7.1 Rakentamisen ja sijoittumisen aikaiset<br />
vaikutukset<br />
Rakentamisen aikaisen melun ja muun häiriön lähialueelle aiheuttamaa<br />
haittaa voidaan lieventää ajoittamalla louhintatyö<br />
lintujen pesintäajan ulkopuolelle.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitoksen sijoittumista maisemakuvaan voidaan<br />
parantaa valitsemalla paikkaan sopivia pintamateriaaleja ja<br />
värejä. Riittävällä suojaviheralueiden istutuksilla pienennetään<br />
myös lähialueen maisemavaikutusta.<br />
Alueelta rakennustöiden yhteydessä louhittava kiviaines voidaan<br />
toimittaa murskattavaksi Lemminkäisen murskausasemalla<br />
sen sijaan, että se murskattaisiin louhintapaikan läheisyydessä.<br />
Tällöin toinen rakennustyövaiheen merkittävimmistä<br />
melulähteistä voidaan kokonaan jättää pois rakennustyömaalta.<br />
7.2 Laitokselle tuotavan jätteen käsittely<br />
<strong>Jätteen</strong>polttoasetus asettaa tiukat vaatimukset laitokselle<br />
tuotavan jätteen käsittelylle ympäristö- ja terveyshaittojen ehkäisemiseksi.<br />
<strong>Jätteen</strong> toimittamiseen ja vastaanottoon liittyvät<br />
varotoimet on toteutettava siten, että ehkäistään ympäristölle<br />
aiheutuvat haitat ja erityisesti ilman, maaperän sekä pinta- ja<br />
pohjavesien pilaantuminen sekä haju- ja meluhaitat ja ihmisen<br />
terveydelle aiheutuvat välittömät vaarat tai vähennetään niitä<br />
niin paljon kuin se on käytännössä mahdollista.<br />
Näihin vaatimuksiin vastataan <strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksella<br />
mm. seuraavin toimin. Polttoaine kuljetetaan laitokselle<br />
katetuilla kuorma-autoilla ja suljetuissa konteissa.<br />
Vastaanottoasema rakennetaan siten, että hajuhaitta hallitaan<br />
rakennuksen sisällä ja siten, että roskaantumista rakennuksen<br />
ulkopuolelle ei tapahdu. Kaikki polttoaineen vastaanottoon,<br />
esikäsittelyyn, siirtoon liittyvät järjestelmät ovat ilmastoituja<br />
tiloja, joista imettävä poistoilma ohjataan polttoon. Lisäksi järjestelmät<br />
ovat suljettuja ja automatisoituja, joten hygieniahaittoja<br />
ei aiheudu.<br />
7.3 Savukaasujen päästöt<br />
Laitos rakennetaan parhaan käyttökelpoisen tekniikan vaatimusten<br />
mukaisesti. Savukaasut puhdistetaan menetelmillä,<br />
joilla päästään huomattavasti alle jätteenpolttoasetuksen mukaisten<br />
raja-arvojen. Haitallisten aineiden pitoisuudet täyttävät<br />
uuden jätteenpolttoasetuksen tiukat vaatimukset ja ovat vielä<br />
niitäkin alempia.<br />
Hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen ei toistaiseksi ole olemassa<br />
kaupallisesti käyttökelpoista tekniikkaa. Vaikka jätepolttoainetta<br />
poltettaessa syntyykin hiilidioksidia, hanke vähentää<br />
merkittävästi kasvihuonepäästöjä, koska jätepolttoaineen<br />
korvaa huomattavasti korkeampia hiilidioksidipäästöjä<br />
aiheuttavia polttoaineista ja koska kaatopaikalta ilmaan joutuvat<br />
voimakkaamman kasvihuonekaasun eli metaanin päästöt<br />
vähenevät poltettaessa jätteen sisältämä hiili hiilidioksidiksi.<br />
58<br />
7.4 Jäte- ja jäähdytysvesien vaikutukset<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitoksella käytettävän veden ja syntyvien jätevesien<br />
määrä on varsin pieni. Ne johdetaan öljyn ja kiintoaine-erotuksen<br />
kautta kunnalliseen jätevesiviemäriin.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttoasetus asettaa tiukat käsittelyvaatimukset ja raja-arvot<br />
savukaasujen käsittelystä syntyville jätevesille. Näitä<br />
vesiä ei kuitenkaan tässä esitetyillä savukaasun puhdistusmenetelmillä<br />
synny.<br />
7.5 Melu- ja hajuvaikutukset<br />
Laitosrakennuksessa käytettään sellaista rakennustekniikkaa<br />
ja – materiaaleja, että koneiden ja laitteiden melu vaimenee<br />
tehokkaasti. Lisäksi tarvittaessa melulähteitä voidaan eristää<br />
suojakotelointien avulla. Tarvittaessa merkittävimmät melunlähteet<br />
voidaan varustaa äänenvaimentimin. Tärinää voidaan<br />
vaimentaa sijoittamalla tärisevät laitteet joustaville alustoille.<br />
Normaalikäytön aikaisesta melusta poikkeavaa melua syntyy<br />
ulospuhallusventtiileissä jätteenpolttolaitoksen käynnistämisen,<br />
vuosihuollon sekä häiriötilanteiden yhteydessä.<br />
Häiriötilanteita sattuu keskimäärin harvemmin kuin kerran vuodessa.<br />
Ulospuhallusventtiilit varustetaan äänenvaimentimin.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitos toteutetaan siten, että kaikki polttoaineen<br />
vastaanottoon, mahdolliseen esikäsittelyyn ja siirtoon sekä<br />
varastointiin liittyvät järjestelmät toteutetaan ilmastoituihin tiloihin.<br />
Näistä tiloista poistoilma johdetaan kattilaan paloilmaksi.<br />
7.6 Kemikaalien kuljetus, käyttö ja varastointi<br />
<strong>Westenergy</strong>n jätteenpolttolaitoksella säilytettään ja käytetään<br />
melko vähän ympäristölle vaarallisia aineita. Merkittävin<br />
säilytettävä kemikaali on öljy. Häiriö ja vahinkotilanteisiin varaudutaan<br />
viemäröinnin, suoja-altaiden, hälytysautomaattien<br />
sekä toimintasuunnitelmien ja ohjeiden avulla. Kemikaalien<br />
kuljetuksissa noudatetaan niitä koskevia turvallisuusohjeita ja<br />
–määräyksiä. Riski kemikaalien pääsemisestä normaalitoiminnan<br />
tai onnettomuudenkaan yhteydessä haitallisessa määrin<br />
ympäristöön on erittäin pieni.<br />
Mahdolliset vuodot saadaan kiinni suoja-altaissa ja kiintoaineen-<br />
tai öljynerotuskaivoilla. Laitoksella toimivan henkilökunnan<br />
koulutuksessa kiinnitettään huomiota kemikaalien aiheuttamien<br />
työturvallisuus- ja ympäristöriskien minimointiin.<br />
7.7 Liikenteen vaikutukset<br />
Hankkeen aiheuttamat liikenteen muutokset ovat suhteellisen<br />
pienet. Tästä hankkeesta aiheutuvia rakenteellisia muutoksia<br />
ei juuri tarvita. Uudesta ohitustiehankkeesta on aloitettu yleissuunnitelman<br />
teko ja tien arvellaan valmistuvan vuoden 2012<br />
lopulla. Uusi ohitustie pienentää merkittävästä liikenteen vaikutuksia.<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
8. EPÄVARMUUSTEKIJÄT ARVIOINNISSA<br />
Polttolaitoksen suunnittelu on tulevaisuuteen liittyvää toimintaa.<br />
Alueen suunnitteluun ja sen ympäristövaikutusten arviointiin<br />
vaikuttaa näin kaikki se epävarmuus mikä sisältyy käytettyyn<br />
tietoon.<br />
Arvioinnin tarkkuuteen vaikuttavat kuitenkin seuraavat asiat:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
Sijoituskohteen luontotieto ja koottu tieto on riittävän tarkkaa<br />
ja näin luontovaikutusten arviointiin ei sisälly sellaisia<br />
epävarmuuksia, jotka vaikuttaisivat johtopäätöksiin.<br />
Pohjavesiolosuhteet ja virtausreitit sekä pohjavesien hyödyntäminen<br />
olivat myös riittävästi tiedossa tehtyjä arviointeja<br />
varten, joten siihen sisältyvä epävarmuus on myös<br />
vähäinen.<br />
Pintavesiin kohdistuvien yhteisvaikutusten arviointia jätekeskuksen<br />
alueelta maastoon johdettavien vesien kanssa<br />
vaikeutti se, että ao. ympäristövaikutusten arviointiselostuksessa<br />
vesien laatua ja kuormitusta oli kuvattu suppeasti.<br />
Arviointi voitiin kuitenkin tehdä riittävällä tarkkuudella.<br />
Meluvaikutuksiin sisältyy hyvin vähän epävarmuutta.<br />
Mittaustuloksia vastaavantyyppisistä toiminnasta on paljon<br />
ja ne voidaan mallintaa luotettavasti uusille alueille.<br />
Ilmapäästöjen osalta on mittaustuloksia vastaavan tyyppisiltä<br />
laitoksilta. Päästöjen leviämisen arviointiin sisältyy<br />
vähän epävarmuutta.<br />
Liikenteen aiheuttamiin vaikutuksiin sisältyy hyvin vähän<br />
epävarmuutta. Liikennemäärät ja niiden ennusteet perustuvat<br />
tiehallinnon esittämiin suunnitelmiin.<br />
Maankäytön kehityksen osalta arvioinnin epävarmuus jää<br />
pieneksi, sillä mahdolliset rakentamispaikat ovat hyvin tiedossa.<br />
Polttolaitoksen mitoitukseen ei sisälly suuria epävarmuustekijöitä.<br />
Jätemäärät on mitoitettu nykyisin asukasta kohti<br />
syntyviä jätemääriä pienemmiksi. Jätelainsäädännöllä ja<br />
tulossa olevalla jätelainsäädännön uudistuksella tähdätään<br />
jätteen synnyn ehkäisyyn, mutta tilastot osoittavat<br />
että muutokset syntyvissä jätemäärissä ovat toistaiseksi<br />
olleet vähäisiä.<br />
Epävarmuudet eivät aiheuta muutoksia hankkeen toteuttamiskelpoisuuden<br />
arviointiin ja vaihtoehtojen vertailussa esitettyihin<br />
tuloksiin.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
59
9. HANKKEEN SUHDE YMPÄRISTÖNSUOJELUA KOSKEVIIN<br />
SÄÄDÖKSIIN, SUUNNITELMIIN JA OHJELMIIN<br />
9.1 Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet<br />
Valtioneuvosto hyväksyi valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet<br />
marraskuussa 2000. Nämä vaikuttavat jätehuollon suunnitteluun<br />
kolmella eri tavalla:<br />
1. Tavoitteiden mukaan ”maakuntakaavoituksessa on osoitettava<br />
jätteenkäsittelylaitoksille alueet siten, että pääosin<br />
kaikki syntyvä jäte voidaan hyödyntää tai käsitellä valtakunnallisesti<br />
tai alueellisesti tarkoituksenmukaisesti.” (4.3)<br />
2. Tavoitteissa kiinnitetään runsaasti huomiota olemassa olevan<br />
yhdyskuntarakenteen eheyttämiseen ja liikennejärjestelmien<br />
kehittämiseen.<br />
Tavoitteiden mukaan: ”Elinympäristöjen toimivuutta ja taloudellisuutta<br />
edistetään hyödyntämällä olemassa olevaa yhdyskuntarakennetta<br />
ja eheyttämällä taajamia.” (4.3)<br />
3. Tavoitteissa määritellään luonnon-, kulttuurihistorian- ja<br />
maisemansuojelun kannalta tärkeät alueet, joita ei aluerakentamisella<br />
tule vahingoittaa.<br />
Hanke sinällään toteuttaa valtakunnallisia alueidenkäyttötavoitteita.<br />
9.2 Alueellinen jätesuunnitelma<br />
Jätelaki edellyttää alueellisen jätesuunnitelman laatimista alueellisissa<br />
ympäristökeskuksissa. Suunnittelun tavoitteena on<br />
vaikuttaa jätealan käytännön ratkaisuihin siten, että ratkaisut<br />
ovat valtakunnallisen jätesuunnitelman linjan mukaisia ja alueellisesti<br />
toteuttamiskelpoisia. Länsi-Suomen alueellinen jätesuunnitelma<br />
on vuodelta 1996, ja uuden jätesuunnitelman<br />
laatiminen on nyt käynnistynyt. Länsi-Suomessa suunnittelua<br />
tehdään nyt yhdessä Etelä-Suomen kanssa. Uuden jätesuunnitelman<br />
laatiminen on vasta käynnistynyt, joten tässä YVA:ssa<br />
ei ole tarkasteltu jätteenpolttolaitoksen suhdetta yli 10 vuotta<br />
vanhaan jätesuunnitelmaan.<br />
9.3 Jätehuoltoa koskevat vaatimukset<br />
Jätelain (1072/93) ja -asetuksen (1390/93) yleisenä tavoitteena<br />
on tukea kestävää kehitystä edistämällä luonnonvarojen järkevää<br />
käyttöä sekä ehkäisemällä ja torjumalla jätteistä aiheutuvaa<br />
haittaa ympäristölle ja terveydelle. Tavoitteeseen tulee<br />
pyrkiä ensisijaisesti vähentämällä jätteiden muodostumista ja<br />
lisäämällä jätteiden hyötykäyttöä. Mikäli hyödyntäminen ei ole<br />
teknisesti tai kohtuullisin lisäkustannuksin mahdollista, tulee<br />
jätteet sijoittaa siten, että ympäristölle ja terveydelle aiheutuvat<br />
haitat minimoidaan.<br />
Tämä hanke tukee jätelain asettamia yleisiä tavoitteita vähentämällä<br />
jätteiden läjittämistä kaatopaikoille ja lisäämällä niiden<br />
hyödyntämistä materiaalina ja energiana.<br />
<strong>Jätteen</strong>poltto ja materiaalikierrätys<br />
Yksi jätteenpolttamiseen liittyvistä kiistakysymyksistä ovat näkemykset<br />
siitä, että jätteenpoltto ehkäisee jätteen syntymisen<br />
ehkäisyä sekä jätteen kierrätystä. <strong>Jätteen</strong> polttaminen ei kuitenkaan<br />
vähennä materiaalikierrätyksen tarvetta eikä velvoitteita.<br />
Jätteiden määrän vähentäminen ja materiaalihyötykäyttö<br />
ovat edelleen tärkeitä. <strong>Jätteen</strong>synnyn ehkäisystä ei kuitenkaan<br />
näytä olevan nopeaksi ratkaisuksi jäteongelmaan, sillä tilastot<br />
60<br />
osoittavat yhdyskuntajätteen määrän kasvaneen viime vuosina<br />
noin 3 % vuodessa.<br />
Kierrätysvelvoitteista huolimatta kotitaloudet tuottavat polttokelpoista<br />
lajittelematonta sekajätettä, jonka käyttömahdollisuudet<br />
ovat joko kaatopaikkasijoittaminen tai jätteenpoltto.<br />
<strong>Jätteen</strong> hyödyntäminen polttamalla onkin perusteltu vaihtoehto<br />
tapauksissa, joissa jätteen synnyn ehkäisemiseen tai materiaalisisällön<br />
hyödyntämiseen ei ole mahdollisuuksia.<br />
Kokemukset muista Euroopan maista osoittavat etteivät jätteenpoltto<br />
ja kierrätys ole toisiaan poissulkevia vaihtoehtoa.<br />
Myös Suomessa on mahdollista sekä tehostaa kierrätystä<br />
että vähentää kaatopaikoille loppusijoitettavan jätteen määrää<br />
jätteenpolton avulla. Taulukossa 9.1 on esitetty yhdyskuntajätteen<br />
käsittelyn jakauma vuodelta 2005 useista Euroopan<br />
maista. Taulukko osoittaa kaatopaikkasijoittamisen olevan<br />
Suomessa poikkeuksellisen suuri muihin Euroopan maihin<br />
verrattuna.<br />
Kuva: Kuvat selostukseen: Jatejakauma_taulukko. Värejä pitäisi<br />
fiksata.<br />
9.4 Suojeluohjelmat<br />
Luonnonsuojeluohjelmien avulla varataan alueita luonnonsuojelutarkoituksiin<br />
valtakunnallisesti merkittävien luonnonarvojen<br />
turvaamiseksi. Euroopan unionin alueella arvokkaiden luontotyyppien<br />
ja lajien suojelu pyritään turvaamaan Natura 2000-verkostolla.<br />
Luonnonsuojeluohjelmiin sisällytetyistä alueista on<br />
tarkoitus tehdä luonnonsuojelualueita joko rauhoittamalla ne<br />
luonnonsuojelulain nojalla tai ohjaamalla ko. alueiden maankäyttöä<br />
muun lainsäädännön avulla. Suojeluohjelmia ovat<br />
mm. lehtojen, soiden, rantojen, vanhojen metsien, harjujen ja<br />
lintuvesien suojeluohjelmat sekä kansallis- ja luonnonpuistoverkon<br />
kehittämisohjelma. Vastaavia valtakunnan tason ohjelmia<br />
ja -strategioita ovat lisäksi biologista monimuotoisuutta<br />
koskeva kansallinen toimintaohjelma ja valtioneuvoston periaatepäätös<br />
ekologisen kestävyyden edistämisestä.<br />
Valtioneuvoston hyväksymään luonnonsuojeluohjelmaan<br />
kuuluvalla alueella ei luonnonsuojelulain mukaan saa suorittaa<br />
sellaisia toimenpiteitä, jotka vaarantavat alueen suojelun<br />
tarkoituksen. Alueellinen ympäristökeskus voi myöntää luvan<br />
poiketa tästä rajoituksesta, mikäli suojelun tarkoitus ei mainittavasti<br />
vaarannu.<br />
Nyt suunnitellulle alueelle ei sijoitu luonnonsuojelualueita,<br />
Natura 2000-verkostoon kuuluvia alueita eikä alueilla myöskään<br />
ole tavattu uhanalaisia lajeja.<br />
9.5 Paras käyttökelpoinen tekniikka<br />
EU:n direktiivi 96/61/EC (Neuvoston direktiivi ympäristön pilaantumisen<br />
ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi)<br />
edellyttää, että määrättyjen teollisuudenalojen ympäristövaikutusten<br />
hallinnan on perustuttava parhaimpiin käytettävissä<br />
oleviin tekniikoihin (BAT-tekniikka, Best Available Technique).<br />
Tiettyä tekniikkaa ei edellytetä, vaan tavoitteena on eri tekniikoita<br />
tai niiden yhdistelmiä käyttäen saavutettavissa oleva paras<br />
ympäristönsuojelun taso. Useat eri tekijät vaikuttavat siihen,<br />
miten paras saavutettavissa oleva ympäristönsuojelun taso<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
määritellään kullekin yksittäiselle laitokselle. Paras käytettävissä<br />
oleva tekniikka määritellään EU:ssa eri teollisuudenaloille laadittavien<br />
nk. BAT-referenssidokumenttien avulla.<br />
Polttolaitoksen teknisissä ratkaisuissa käytetään nykyaikaisia,<br />
tehokkaita ja hallittavissa olevia ratkaisuja. Nykyaikaisten puhdistustekniikoiden<br />
käytön ansiosta polttolaitoksen haitalliset<br />
päästöt ilmaan voidaan minimoida.<br />
Polttolaitoksen päästöjä tarkkaillaan jatkuvana prosessina.<br />
Samoin toiminnan ympäristövaikutuksia tarkkaillaan jatkuvana<br />
prosessina.<br />
9.5.1 Arinapolttotekniikan edut ja haitat muihin<br />
polttotekniikoihin verrattuna<br />
<strong>Jätteen</strong>poltossa on käytettävissä erilaisia polttomenetelmiä.<br />
<strong>Jätteen</strong> polttotapojen peruserot ovat polttotekniikassa sekä<br />
sekajätteen esikäsittelyn vaatimuksissa. <strong>Jätteen</strong>poltossa käytettävät<br />
perusmenetelmät ovat arinapoltto, leijukerrospoltto ja<br />
kaasutus. Lisäksi jätteitä voidaan polttaa rinnakkaispolttona<br />
muissa polttolaitoksissa. Seuraavassa on esitelty perusteluja<br />
arinapolttomenetelmän valinnalle. Tarkastelussa käytettyjä<br />
lähteitä ovat mm. Myllymaa ym. 2006 ja Vesanto 2006.<br />
Arinapoltto<br />
Arinapoltto on jätteenpoltossa käytetyistä tekniikoista yleisin.<br />
Arinapoltosta on runsaasti pitkäaikaista käyttökokemusta.<br />
Käyttövarmuudeltaan arinaratkaisut ovat riskittömämpiä kuin<br />
leijukerrospoltto.<br />
Kaasutin- ja leijupeltitekniikat vaativat polttoaineen esikäsittelyä<br />
ja puhtautta. Polttoaineen esikäsittely vaatii resursseja ja aiheuttaa<br />
päästöjä. Polttoaineen laadun standardoiminen on tutkimusvaiheessa,<br />
eikä valmistumisaikataulusta ole vielä tietoa.<br />
<strong>Jätteen</strong> arinapoltossa syntyy 15-20% pohjatuhkaa.<br />
Sähköntuotannon hyötysuhde arinapoltossa on suhteellisen<br />
matala johtuen käytetyistä materiaaleista tulistuspiireissä.<br />
Kuitenkin arinoiden rakenteellinen kehitys ja tulipesän pala-<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Kuva 9.1 Yhdyskuntajätteiden käsittelyn jakauma eräissä<br />
Euroopan maissa vuonna 2005. (Lähde: Eurostat)<br />
misolosuhteiden hyvä hallinta ovat parantaneet arinapolton palamistehokkuutta<br />
ja merkittävästi alentaneet primaaripäästöjä.<br />
Arinapolton vahvuuksiin on luettava se, että tekniikka<br />
mahdollistaa polttoaineen kohtuullisen laadunvaihtelun.<br />
Leijukerrospoltto ja kaasutus ovat tekniikkoina huomattavasti<br />
herkempiä polttoaineen laadunvaihtelulle. Tämän vuoksi<br />
arinapoltto soveltuu paremmin tässä hankkeessa tarkoitetun<br />
jätteen polttoon.<br />
Yhteenveto ja ratkaisun suhde lainsäädäntöön<br />
Polttokelpoisen jätteen käsittelylle ympäristön kannalta optimaalisesti<br />
ei ole olemassa yhtä yksiselitteistä ratkaisua.<br />
Alueelliset erityispiirteet mm. jätteen määrässä ja laadussa<br />
sekä materiaalien hyötykäyttömahdollisuuksissa vaikuttavat<br />
siihen mikä ratkaisu milloinkin soveltuu parhaiten.<br />
Parhaan käyttökelpoisen tekniikan suosituksia polttoprosessin<br />
eri vaiheille on esitelty edellä kappaleessa 9.5. Polttolaitosten<br />
yleisten suunnittelu- ja käyttöperiaatteiden osalta parasta käytettävissä<br />
olevaa tekniikkaa on valita poltettavalle jätteelle sopiva<br />
tekninen prosessi. Silloin kun poltettavan jätteen ominaisuudet<br />
vaihtelevat, on valittava prosessi joka pystyy käsittelemään<br />
ominaisuuksiltaan vaihtelevaa jätettä. Arinapolttolaitos<br />
sopii tyypillisesti sekajätteen tai laadultaan heikompilaatuisen<br />
kierrätyspolttoaineen polttoon.<br />
Myös jätteenpolttoasetuksen vaatimuksia on esitelty mm. hankekuvauksen<br />
yhteydessä. Sekä jätteenpolttoasetus että ympäristönsuojelulaki<br />
asettavat velvoitteita laitoksissa käytettäville<br />
teknisille ratkaisuille, mutta ne jättävät toteutuksen yksityiskohdat<br />
ympäristöluvituksessa ja laitoskohtaisessa suunnittelussa<br />
ratkaistaviksi. Ympäristönsuojelulaki velvoittaa siihen, että laitosten<br />
lupamääräysten on perustuttava parhaaseen käyttökelpoiseen<br />
tekniikkaan. Toiminnanharjoittajaa ei kuitenkaan velvoiteta<br />
tiettyyn tekniseen ratkaisuun, vaan valinnan vapaus jää<br />
hänelle ja laitoksen suunnittelijalle. Arinapolttomenetelmällä<br />
on mahdollista saavuttaa sekä jätteenpolttoasetuksen että<br />
ympäristönsuojelulain asettamat velvoitteet ja tavoitteet.<br />
61
10. HANKKEEN TOTEUTTAMISKELPOISUUS<br />
10.1 Hankkeen toteuttamiskelpoisuuden arviointi<br />
Hankkeen toteuttamiskelpoisuutta on arvioitu seuraavista näkökulmista:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
62<br />
Tekninen toteuttamiskelpoisuus<br />
Yhteiskunnallinen toteuttamiskelpoisuus<br />
Ympäristöllinen toteuttamiskelpoisuus<br />
Sosiaalinen toteuttamiskelpoisuus<br />
10.2 Tekninen toteuttamiskelpoisuus<br />
Paras käyttökelpoinen tekniikka<br />
EU:n direktiivi 96/61/EC (Neuvoston direktiivi ympäristön pilaantumisen<br />
ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi)<br />
edellyttää, että määrättyjen teollisuudenalojen ympäristövaikutusten<br />
hallinnan on perustuttava parhaimpiin käytettävissä<br />
oleviin tekniikoihin (BAT-tekniikka, Best Available Technique).<br />
Tiettyä tekniikkaa ei edellytetä, vaan tavoitteena on eri tekniikoita<br />
tai niiden yhdistelmiä käyttäen saavutettavissa oleva<br />
paras ympäristönsuojelun taso. Useat eri tekijät vaikuttavat<br />
siihen, miten paras saavutettavissa oleva ympäristösuojelun<br />
taso määritellään kullekin yksittäiselle laitokselle.<br />
Paras käytettävissä oleva tekniikka määritellään EU:ssa eri teollisuudenaloille<br />
laadittavien nk. BAT referenssidokumenttien<br />
avulla. BREF-asiakirjan laadinta jätteenpoltolle on käynnistetty<br />
vuonna 2001 ja aloituskokouksesta on laadittu kokousmuistio,<br />
jossa on pohdittu erilaisia vaihtoehtoja BREF-dokumentin<br />
toteuttamiseksi (European Commission 2001). <strong>Jätteen</strong>polton<br />
BREF-dokumentin luonnos on ilmestynyt toukokuussa 2003<br />
(European Commission 2003). BREF-dokumentissa käsitellään<br />
mm. seuraavia asioita:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
parasta käyttökelpoista jätteenpolttotekniikkaa<br />
energian talteenottoa<br />
jätteen esikäsittelyä ja varastointia<br />
savukaasujen puhdistustekniikkaa<br />
jätevesien käsittelytekniikkaa<br />
poltossa syntyvien jätteiden käsittelyä ja varastointia<br />
päästöjen mittausta ja seurantaa<br />
• prosessin valvontaa ja seurantaa<br />
Tässä arvioinnissa tarkasteltava hankelaitos suunnitellaan<br />
parhaan käyttökelpoisen tekniikan mukaisesti.<br />
Teknisesti hanke on toteuttamiskelpoinen. Vastaavantyyppisiä<br />
arinakattilalaitoksia on käytössä ja rakenteilla kymmeniä<br />
Euroopassakin.<br />
10.3 Yhteiskunnallinen toteuttamiskelpoisuus<br />
Yhteiskunnallisesti hanke voidaan pääosin arvioida toteuttamiskelpoiseksi.<br />
Maankäytön suunnitelmien mukaan hanke on<br />
voimassa olevien suunnitteilla olevien maankäyttösuunnitelmien<br />
mukainen.<br />
Arviointiohjelmasta ja kyselyissä esitetyissä mielipiteissä tuotiin<br />
mm. esille lähiasukkaiden huoli toiminnasta aiheutuvan<br />
melun, hajun ja liikenteen aiheuttamasta häiriöstä. Asukkailla<br />
on hanketta kohtaa pelkoja, mutta useimmat vaikutukset ovat<br />
arvioinnissa osoittautuneet erittäin vähäisiksi.<br />
On huomioitava, että hanke omalta osaltaan edistää jätelakiin<br />
ja valtakunnalliseen jätesuunnitelmaan kirjattuja yhteiskunnallisia<br />
tavoitteita, joiden mukaan käytöstä poistettu esine tai aine<br />
tulisi kaatopaikalle loppusijoittamisen sijaan hyödyntää ensisijaisesti<br />
esineenä tai materiaalina ja toissijaisesti energiana.<br />
Hanke on maakuntakaavan mukainen. Alueelle laadittava<br />
asemakaava tullaan vielä käsittelemään Mustasaaren kunnanvaltuustossa.<br />
Asemakaava ja arviointiselostus käyvät läpi<br />
lausuntomenettelyn. Näin varmistetaan hankkeen yhteiskunnallinen<br />
toteuttamiskelpoisuus.<br />
10.4 Ympäristöllinen toteuttamiskelpoisuus<br />
Ympäristöllisesti hanke osoittautui toteuttamiskelpoiseksi.<br />
Laitoksen ympäristöpäästöt ovat hyvin vähäiset, eivätkä ne<br />
tule aiheuttamaan ympäristössä merkittäviä haitallisia vaikutuksia<br />
tai ympäristön pilaantumista. Laitokseen liittyvien riski-<br />
ja onnettomuustilanteiden hallinta tullaan vielä käymään<br />
läpi erillisessä vaaranarviointiselvityksessä, joka tämänkaltaisesta<br />
toiminnasta aina tehdään Turvatekniikan keskukselle.<br />
Hankkeella ei ole pääosin havaittu vaikutuksia, jotka johtaisivat<br />
ympäristön tai terveyden kannalta merkittäviin haittoihin.<br />
10.5 Sosiaalinen toteuttamiskelpoisuus<br />
Hanke herättää lähialueen asukkaissa sekä kannatusta että<br />
vastustusta. Laitoksen nähdään sijoittuvan liian lähelle asutusta,<br />
vaikka etäisyyttä lähimpään asuinrakennukseen on noin<br />
kaksi kilometriä. <strong>Jätteen</strong>poltto on Suomessa vasta nyt yleistymässä,<br />
ja tämä herättää huolta monissa kansalaisissa.<br />
Sosiaalisilta vaikutuksiltaan merkittävimmät ympäristövaikutukset<br />
ovat polttolaitoksen toiminnoista ja liikenteestä aiheutuva<br />
melu sekä alueen luonteen, maisemakuvan muutos. Vesiin<br />
kohdistuvien vaikutusten merkitys on erittäin vähäinen.<br />
Maiseman osalta näkemäalueella ei ole pysyvää asutusta<br />
ja toiminto sijoittuu jätteiden käsittelyyn tarkoitetulle alueelle.<br />
Liikenteen vaikutukset jäävät kokonaisuudessaan hyvin pieniksi<br />
tai ainakin rajoittuvat lyhyille tieosuuksille. Myös toiminnasta<br />
ja liikenteestä aiheutuva melu rajoittuu toiminta-alueen<br />
läheisyyteen.<br />
10.6 Yhteenveto hankkeen<br />
toteuttamiskelpoisuudesta<br />
Edellä mainituin perustein hanke voidaan toteuttaa kummassa<br />
tahansa sijoitusvaihtoehdossa. Tarkasteltujen sijoitusvaihtoehtojen<br />
keskeinen ero onkin etäisyys läheiseen Natura -alueeseen.<br />
Sijoituspaikkavaihtoehdossa 2 se on pidempi, minkä<br />
vuoksi se on toteuttamiskelpoisempi vaihtoehto.<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
11. EHDOTUS SEURANTAOHJELMAKSI<br />
11.1 Seurannan periaatteet<br />
Seurannalla tarkoitetaan säännöllistä tietojen kokoamista ja<br />
raportointia jätehuoltoalueen vaikutuksista sekä luonnonolosuhteiden<br />
muutoksista hankkeen vaikutusalueella. Seurannan<br />
avulla saadaan tietoja toteutettujen ympäristönsuojelurakenteiden<br />
ja hulevesien keräilyn tehokkuudesta. Mikäli haittoja<br />
ilmenee, suojarakenteiden ja käsittelymenetelmien toimintaa<br />
voidaan tällöin tarvittaessa tehostaa.<br />
Ympäristöluvan myöntämiseen liittyy lupaehtoja, joiden täyttymistä<br />
valvotaan seurannan avulla. Perusperiaate on, etteivät<br />
luontoon kohdistuvat vaikutukset saa aiheuttaa vaaraa<br />
tai haittaa luonnon ekosysteemeille tai ihmisen terveydelle.<br />
Seurannan avulla pyritään tuottamaan sellaista tietoa, jonka<br />
pohjalta kyseisiä haittoja voidaan mahdollisimman luotettavasti<br />
arvioida.<br />
Laitoksen toiminnan tarkkailu voidaan jakaa käyttötarkkailuun,<br />
päästötarkkailuun ja vaikutusten tarkkailuun. Käyttötarkkailu<br />
on laitoksella tehtävää prosessien tarkkailua, jolla pyritään<br />
eliminoimaan häiriötilanteita. Päästötarkkailu teetetään pääosin<br />
ulkopuolisilla asiantuntijoilla, ja se pitää sisällään näytteenoton,<br />
analysoinnin, tulosten laskemisen ja raportoinnin.<br />
Vaikutustarkkailu on ympäristön tilan velvoitetarkkailua.<br />
Tässä arviointiselostuksessa esitettävää ehdotusta hankkeen<br />
ympäristövaikutuksien tarkkailemiseksi tarkennetaan lupahakemusvaiheessa<br />
ja lopuksi se täsmennetään lupaehtojen<br />
mukaiseksi. Länsi-Suomen ympäristökeskus päättää jätteenpolttolaitoksen<br />
rakentamisen ja toiminnan aikaisen velvoitetarkkailuohjelman<br />
sisällöstä.<br />
11.2 Jätepolttoaineiden laatu<br />
Polttoaineiden määrän ja laadun valvonnasta tullaan määräämään<br />
ympäristöluvassa. Jätepolttoaineiden seurannalla kontrolloidaan<br />
sekä polttoaineen toimituslaatua että polttoprosessissa<br />
aiheutuvia sivuvirtoja. Polttoainevirran seuranta perustuu<br />
mm. punnitukseen ja otantanäytteisiin.<br />
11.3 Savukaasupäästöjen tarkkailu<br />
<strong>Jätteen</strong>polttoasetus edellyttää seuraavien ilmaan johdettavien<br />
epäpuhtauksien jatkuvaa mittausta: typen oksidit (NO ), x<br />
häkä (CO), hiukkasten kokonaismäärä, orgaaniset hiiliyhdisteet<br />
(TOC), suolahappo (HCl), vetyfluoridi (HF) ja rikkidioksidi<br />
(SO ). Määräajoin on mitattava raskasmetallien sekä polyk-<br />
2<br />
loorattujen dioksiinien ja furaanien päästöt. Määräaikaiset<br />
mittaukset on tehtävä ensimmäisen toimintavuoden aikana<br />
kolmen kuukauden välein ja sen jälkeen vähintään kaksi kertaa<br />
vuodessa.<br />
Myös palamistapahtumat muuttujia on mitattava jatkuvatoimisesti:<br />
savukaasujen happipitoisuus ja paine, savukaasujen<br />
lämpötila, lämpötila uunin seinämä vieressä sekä vesihöyryn<br />
määrä.<br />
Laitoksen käytönvalvontajärjestelmän tiedot kootaan tietokantaa,<br />
jonka avulla niitä voidaan jatkuvasti seurata. Käyttö- ja<br />
päästötiedot raportoidaan säännöllisesti viranomaisille jätteenpolttoasetuksen<br />
ja ympäristöluvan edellyttämällä tavalla.<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
11.4 Tuhkien laatu<br />
Laitoksessa muodostuvat polton sivutuotteet (tuhkat) kuuluvat<br />
jätekirjanpidon piiriin. Tuhkasta tehdään laatuanalyysit, joiden<br />
perusteella suunnitellaan jakeiden käsittely.<br />
11.5 Pinta- ja pohjavedet<br />
Hankkeen vaikutuksia lähiympäristön pinta- ja pohjavesiin<br />
esitetään seurattavaksi maastossa tarkemmin valittavien uusien<br />
näytepisteiden vesinäytetulosten avulla. Näytteenoton<br />
painopiste on toinen vesien luontainen valumasuunta kohti<br />
Pilvilampea. Myös lammen vedenlaatua voidaan aika ajoin<br />
(esim. kolmen vuoden välein) seurata. Näin varmistutaan siitä,<br />
että raakavesilähteen olosuhteissa ei hankkeen johdosta<br />
pääse tapahtumaan yllättäviä muutoksia.<br />
Näytteenotto on tarkoituksenmukaista yhdistää Stormossenin<br />
jätteenkäsittelyalueen voimassa olevaan tarkkailuohjelmaan.<br />
11.6 Raportointi<br />
Tarkkailun tuloksista raportoidaan määräajoin. Tarkkailuraportit<br />
laaditaan yleensä vuosittain ja ne ovat julkisia asiakirjoja.<br />
Raportissa esitetään kaikki tarpeelliset johtopäätöksiin vaikuttavat<br />
taustatiedot, kuten poltetun jätteen määrä ja laatu sekä<br />
alueella välivarastoidun tuhkan määrä. Tulosten avulla pyritään<br />
selvittämään jätteenpoltosta aiheutuneiden päästöjen<br />
vaikutukset ympäristön tilaan ja tämän perusteella arvioimaan<br />
vaikutusalueen laajuutta.<br />
Mikäli poikkeavia havaintoja esiintyy (esim. Pilvilampi), niiden<br />
alkuperä selvitetään ja ryhdytään tarvittaessa korjaaviin toimenpiteisiin.<br />
63
12. HANKKEEN EDELLYTTÄMÄT SUUNNITELMAT,<br />
LUVAT JA PÄÄTÖKSET<br />
Hankkeen toteuttaminen edellyttää ympäristövaikutusten arviointimenettelyn<br />
lisäksi seuraavia suunnitelmia, lupia, päätöksiä<br />
tai ilmoituksia.<br />
12.1 Kaavojen muuttamisen ja laatimisen tarve<br />
Kaavoitustilannetta on käsitelty kohdassa 6.5.<br />
Seutukaavassa on suunnittelualueelle osoitettu kohdemerkintä<br />
EO-4, kalliokiviaineksen ottamisalue. 24.9.2007 päivätyssä<br />
maakuntakaavaehdotuksessa suunnittelualue on osoitettu<br />
merkinnällä EJ, jätteenkäsittelyalue/jätekeskus. Lisäksi alueelle<br />
on osoitettu kohdemerkintä ej-1, jätteenkäsittelyalue /<br />
energiahuollon jätealue. Merkintää koskevassa määritelmässä<br />
on sovittu muun muassa, että alueelle voidaan sijoittaa<br />
energiantuotantoon tarkoitettu jätteenpolttolaitos. <strong>Jätteen</strong>polttolaitoshanke<br />
on maakuntakaavaehdotuksen mukainen.<br />
Kaavaehdotus oli julkisesti toisen kerran nähtävillä lokakuussa<br />
2007. Tavoitteena on, että maakuntakaavaehdotus on<br />
maakuntavaltuuston hyväksyttävän keväällä 2008 ja saatetaan<br />
sen jälkeen ympäristöministeriön vahvistettavaksi. Kun<br />
maakuntakaava vahvistetaan, niin samanaikaisesti seutukaava<br />
kumotaan. Maakunta- ja seutukaava eivät ole voimassa<br />
alueella, jossa on yleiskaava. Maakuntakaava toimii ohjeena,<br />
kun yleiskaavaa muutetaan.<br />
Suunnittelualueella on voimassa Sepänkylän osayleiskaava,<br />
jonka mukaan alue on jätteenkäsittelyaluetta (EJ). Yleiskaava<br />
on ohjeena laadittaessa ja muutettaessa asemakaavaa sekä<br />
ryhdyttäessä muihin toimenpiteisiin alueiden käytön järjestämiseksi.<br />
Yleiskaavan merkinnällä EJ osoitetaan jätteiden<br />
varastointiin ja käsittelyyn varatut alueet kuten kaatopaikat<br />
ja jätteen esikäsittelylaitokset. Tällaiselle alueelle voidaan sijoittaa<br />
myös sille soveltuvia jätteen hyödyntämiseen liittyviä<br />
toimintoja.<br />
Suunnittelualueella ei ole asemakaavaa. Hankkeesta vastaava<br />
neuvottelee alueen asemakaavoituksesta Mustasaaren<br />
kunnan kanssa.<br />
12.2 Rakennuslupa<br />
Hankkeeseen liittyvät rakennukset tarvitsevat maankäyttö-<br />
ja rakennuslain (119/2001) mukaisen rakennusluvan,<br />
joka haetaan Mustasaaren rakennusvalvontaviranomaiselta.<br />
Maankäyttö- ja rakennuslain 132 §:n mukaisesti on hankkeen<br />
toteuttamisen edellyttämään rakennuslupahakemukseen ja<br />
asemakaavaan liitettävä ympäristövaikutusten arviointiselostus<br />
ja yhteysviranomaisen siitä antama lausunto.<br />
Lisäksi ilmailulain (1242/2005) ja -asetuksen nojalla kaikkien<br />
maanpinnasta yli 30 metriä korkeiden rakennelmien tekeminen<br />
edellyttää ilmailulaitoksen lausuntoa, joka liitetään rakennuslupahakemukseen.<br />
64<br />
12.3 Ympäristölupa<br />
Toiminnolla, johon sovelletaan jätteen polttamisesta annettua<br />
valtioneuvoston asetusta (362/2003), on oltava ympäristölupa.<br />
Lupa tarvitaan myös voimalaitokselle, jonka suurin polttoaineteho<br />
on yli 5 megawattia tai jossa käytettävän polttoaineen<br />
energiamäärä on vuodessa vähintään 54 terajoulea.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitokselle voidaan myöntää hakemuksesta ympäristönsuojelulain<br />
(86/2000) mukainen ympäristölupa, kun<br />
ympäristövaikutusten arviointimenettely on päättynyt. YVAselostus<br />
ja siitä annettu yhteysviranomaisen lausunto on<br />
liitettävä ympäristölupahakemukseen. Edellytyksenä luvan<br />
myöntämiselle on muun muassa, et tei hankkeesta aiheudu<br />
yksinään eikä muiden toimintojen kanssa terveyshaittaa, merkittävää<br />
muuta ympäristön pilaantumista eikä maaperän tai<br />
pohjaveden pilaantumista. Ympäristölupaa haetaan Länsi-<br />
Suomen ympäristökeskukselta.<br />
12.4 Kemikaalilain mukainen ilmoitus tai lupa<br />
Käytettävien kemikaalien määrästä riippuen uudelle laitokselle<br />
tulee hakea kemikaaliasetuksen (59/1999) mukaista lupaa<br />
Turvatekniikan keskukselta (jos kemikaalien käsittely ja varastointi<br />
on laajamittaista) tai tulee tehdä ilmoitus palopäällikölle<br />
tai kunnan kemikaaliviranomaiselle (kemikaalien vähäinen käsittely<br />
ja varastointi).<br />
12.5 Muut luvat ja selvitykset<br />
Kaukolämpöjohtojen ja sähköjohtojen edellyttämät luvat<br />
Kaukolämpöjohtojen rakentaminen vaatii maanomistajan<br />
sijoitusluvan. Sähköjohtojen rakentamisessa noudatetaan<br />
sähkömarkkinalain (386/1995) jakeluverkon rakentamista<br />
koskevia periaatteita. Myös sähköjohtojen sijoittaminen vaatii<br />
maanomistajan sijoitusluvan. Tarvittavat luvat kaukolämpö- ja<br />
sähköjohdoille hakee Vaasan Sähkö.<br />
Painelaitteiden vaaran arviointi<br />
Paineastialainsäädännön (869/1999) mukaisesti kattilalaitoksessa<br />
on tehtävä vaaran arviointi, jos siellä on rekisteröitävä<br />
höyrykattila, jonka teho on yli 6 megawattia tai rekisteröitävä<br />
kuumavesikattila, jonka teho on yli 15 megawattia. Vaaran arvioinnista<br />
on käytävä ilmi käyttöön ja tekniikkaan liittyvät vaaratilanteet<br />
ja olosuhteet, joissa onnettomuus on mahdollinen.<br />
Selvitys tehdään Turvatekniikan keskukselle (TUKES).<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
13. OHJAUSRYHMÄ JA PROJEKTIRYHMÄ<br />
Ohjausryhmän kokoonpano YVA-menettelyssä:<br />
Leif Åkers Ab Stormossen Oy<br />
Nina Lindman Ab Stormossen Oy<br />
Jan Teir <strong>Westenergy</strong> Oy Ab<br />
Christel Engman-Andtbacka Länsi-Suomen ympäristökeskus<br />
Päiviö Tokola Länsi-Suomen ympäristökeskus<br />
Helena Granlund Mustasaaren kunta<br />
Timo Martonen Vaasan kaupunki<br />
Pirjo Niemi Pohjanmaan liitto<br />
Antero Isokoski Vestia Oy<br />
Tenho Hakola Lakeuden Etappi Oy<br />
Ossi Suortti Vaasan Sähkö Oy<br />
Fredrik Hagberg Koivulahden jakokunta<br />
Joonas Hokkanen Ramboll Finland Oy<br />
Arvioinnin toteutukseen osallistuu seuraava projektiryhmä:<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab<br />
Jan Teir Toimitusjohtaja<br />
Ab Stormossen Oy<br />
Leif Åkers Toimitusjohtaja<br />
Ramboll Finland Oy<br />
Dos. FT Joonas Hokkanen Projektipäällikkö, ympäristövaikutukset, sosiaaliset<br />
vaikutukset, riskinarviointi<br />
FM Kaisa Torri Projektisihteeri, aineistot, ympäristövaikutukset,<br />
luontovaikutukset<br />
Arkkitehti Soili Lampinen,<br />
RA Matti Kautto<br />
2008 Ramboll Finland Oy<br />
Maankäyttö ja yhdyskuntarakenne<br />
FK Ari Hanski Vesistövaikutukset<br />
rakennusinsinööri Ari Rinkinen Liikennevaikutukset<br />
tutkimusinsinööri Janne Ristolainen Melumallinnus<br />
FM Hanna Hookana Dioksiinit, furaanit ja raskasmetallit<br />
65
14. LÄHTEITÄ<br />
Connell, D., Lam, P., Richardson B., and Wu, R. 1999. Introduction to<br />
Ecotoxicology. Blackwell Publishing.<br />
Buyukay, M., Lappi, S. ja Pietarila, H. 2008. Stormossenin jätteenpolttolaitoksen<br />
savukaasupäästöjen leviämismallilaskelmat. Ilmatieteen<br />
laitos, Ilmanlaadun asiantuntijapalvelut.<br />
Förundersökning för avfall till fjärrvärme (Stormossen Ab). Ramboll<br />
Danmark, 2002. (Ei julkinen asiakirja)<br />
Förundersökning för avfall till fjärrvärme (Stormossen Ab). Ramboll<br />
Danmark, 2007. (Ei julkinen asiakirja)<br />
Hoilijoki, T. ja Rintala, J. 1999. Kaatopaikan jätemateriaalin ja olosuhteiden<br />
vaikutus kaatopaikkavesiin – kokemuksia Saksassa. KAATO<br />
2001- hanke. Kirjallisuuskatsaus 30.9.1999.<br />
Jokinen, A., Nygren, N., Haila, Y. ja Schrader, M. 2007. Yhteiseloa<br />
liito-oravan kanssa. Liito-oravan suojelun ja kasvavan kaupunkiseudun<br />
maankäytön tarpeiden yhteensovittaminen. Suomen ympäristö<br />
20/2007.<br />
Jätelaki (1072/1993) ja –asetus (1390/1993).<br />
Jääskeläinen, Syrjänen. Maankäyttö- ja rakennuslaki selityksineen<br />
käytännön käsikirja. Rakennustieto Oy, 2003.<br />
Kaartinen, Laine-Ylijoki & Wahlström. <strong>Jätteen</strong> termisen käsittelyn tuhkien<br />
ja kuonien käsittely- ja sijoitusmahdollisuudet. VTT tiedotteita 2411.<br />
Espoo 2007.<br />
Kauppa- ja teollisuusministeriön asetus vaarallisten kemikaalien teollisesta<br />
käsittelystä ja varastoinnista (59/1999).<br />
Kemikaalilaki (744/1989) ja –asetus (675/1993).<br />
Koivula, J. ja Topp, J. 2002. Länsi-Suomen alueellisen jätesuunnitelman<br />
seuranta- ja tarkistusraportti. Länsi-Suomen ympäristökeskuksen<br />
moniste 82/2002.<br />
Kärkkäinen, J. ja Riipinen, J. Kaatopaikan suunnittelua ja YVA, vaikutukset<br />
Vedahuggetin Natura-alueeseen. Suunnittelukeskus 2000.<br />
Laki eräistä naapuruussuhteista (26/1920).<br />
Laki ympäristövaikutusten arviointimenettelystä (468/1994), laki ympäristövaikutusten<br />
arviointimenettelystä annetun lain muuttami sesta<br />
(267/1999) ja asetus ympäristövaikutusten arviointi menet telystä<br />
(268/1999).<br />
Maankäyttö- ja rakennuslaki (132/1999) sekä –asetus (895/1999).<br />
Matikainen, Jyrki ja Oja, Satu. Vaasan Stormossenin suunnittelualueen<br />
luontoselvitys 2004. Suomen Luontotieto Oy, 2004.<br />
Matikainen, Jyrki ja Oja, Satu. Vaasan Stormossenin suunnittelualueen<br />
linnustoselvitys ja täydennys liito-oravaselvitykseen. Suomen<br />
Luontotieto Oy, 2005.<br />
Myllymaa, T., Tohka, A., Dahlbo, H. ja Tenhunen, J. Ympäristönäkökulmat<br />
jätteen hyödyntämisessä energiana ja materiaalina. Valtakunnallinen<br />
jätesuunnitelma vuoteen 2016, taustaselvitys osa III. Suomen ympäristökeskuksen<br />
raportteja 12/2006.<br />
Paajanen ja Mynttinen 2007. Tietoja kuntien jätehuollosta 2007.<br />
Kuntaliitto.<br />
Paineastialaki (869/1999).<br />
Pohjanmaan maakuntakaava, ehdotus 24.9.2007.<br />
Rassi, P., Alanen, A., Kanerva, T. & Mannerkoski, I. (toim.). 2001.<br />
Suomen lajien uhanalaisuus 2000. Ympäristöministeriö & Suomen<br />
ympäristökeskus, Helsinki.<br />
Salvor Oy:s behandlingscentral för förorenad jord och industriellt<br />
avfall, beskrivning av miljökonsekvensbedömningen. Stormossen,<br />
Korsholm. Salvor Oy, 2005.<br />
SFS 5875. <strong>Jätteen</strong> jalostaminen kiinteäksi polttoaineeksi.<br />
Laadunvalvontajärjestelmä. Suomen standardisoimisliitto SFS ry.<br />
Vahvistettu 24.1.2000.<br />
66<br />
Sierla, L., Lammi, E., Mannila, J. ja Nironen, M. Direktiivilajien huomioon<br />
ottaminen suunnittelussa. Suomen ympäristö 742.<br />
Suomen ympäristökeskuksen UHEX-tietokanta, rekisteripoiminta.<br />
Teir, Jan. Liiketoimintasuunnitelma, energiaa jätteistä. Vaasan Sähkö,<br />
Stormossen. 15.8.2007. (Ei julkinen asiakirja)<br />
Tekesin teknologiaohjelma: Jätteiden energiakäyttö. 2001.<br />
Terveydensuojelulaki (763/1994) ja –asetus (1280/1994).<br />
Tilastokeskus. Jätetilasto 2006. http://www.tilastokeskus.fi/til/<br />
jate/2006/index.html<br />
Vaasan ilmalaadun vuosiraportti 2006. Vaasan ympäristöosasto.<br />
Valtakunnallinen jätesuunnitelma vuoteen 2005. Ympäristöministeriö<br />
ja Suomen ympäristökeskus. 1998.<br />
Valtakunnallinen jätesuunnitelma vuoteen 2016 – Taustaraportti.<br />
Kaarina Huhtinen, K., Lilja, R., Sokka, L., Salmenperä, H. ja Runsten,<br />
S.. Suomen ympäristö 16/2007. Suomen ympäristökeskus.<br />
Valtatie 8 parantaminen välillä Kotiranta – Stormossen , Vaasa,<br />
Mustasaari. Ympäristövaikutusten arviointiselostus. Tiehallinto,<br />
Vaasan tiepiiri 2007.<br />
Valtatie 8 parantaminen välillä Kotiranta – Stormossen. Luontoselvitys.<br />
Ympäristösuunnittelu Enviro Oy, 20.8.2007.<br />
Valtioneuvoston asetus ilmanlaadusta (VN 711/2001).<br />
Valtioneuvoston asetus jätteiden poltosta (VN 362/2003).<br />
Vesanto, Petri 2006. <strong>Jätteen</strong>polton parhaan käytettävissä olevan tekniikan<br />
(BAT) vertailuasiakirjan käyttö suomalaisessa toimintaympäristössä.<br />
Suomen ympäristö 27/2006. <strong>Jätteen</strong>polton BREF 2006.<br />
Yleiskaavamerkinnät ja määräykset (Ympäristöministeriö, alueidenkäytön<br />
osasto, Maankäyttö- ja rakennuslaki 2000 –julkaisusarja,<br />
2003)<br />
Yleiskaavan sisältö ja esitystavat (Ympäristöministeriö, alueidenkäytön<br />
osasto, Maankäyttö- ja rakennuslaki 2000 –julkaisusarja, 2006)<br />
Ympäristöhallinnon Hertta-tietokanta<br />
Ympäristönsuojelulaki (86/2000) ja –asetus (169/2000).<br />
Ympäristövaikutusten arviointi. Ihmisiin kohdistuvat terveydelliset<br />
ja sosiaaliset vaikutukset. Sosiaali- ja terveysministeriön oppaita<br />
1991:1.<br />
Yrjölä, R. 2000. Melun vaikutus eläimiin, esimerkkinä linnut.<br />
Ympäristötutkimus Yrjölä Oy, esitelmä Suomen luonnonsuojeluliiton<br />
meluseminaarissa.<br />
Yhteysviranomaisen lausunto arviointiohjelmasta: Salvor Oy:n pilaantuneiden<br />
maiden ja teollisuuden sivutuotteiden käsittelykeskuksen<br />
Stormossenin alueella Mustasaaren kunnassa. 21.6.2005.<br />
Kaartinen. T., Laine-Ylijoki, J. & Wahlström, M. 2007. <strong>Jätteen</strong> termisen<br />
käsittelyn tuhkien ja kuonien käsittely- ja sijoitusmahdollisuudet. VTT<br />
tiedotteita 2411. Espoo 2007.<br />
Stormossen Oy. Pinta- ja pohjavesien tarkkailutulokset ja suotovesipuhdistamon<br />
tarkkailutulokset. Helmikuu 2008.<br />
<strong>Westenergy</strong> Oy Ab, <strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen ympäristövaikutusten arviointiselostus
Viite<br />
Hänvisning<br />
Asia<br />
Ärende<br />
Oy Stormossen Ab<br />
Stormossenintie 56<br />
66530 Koivulahti<br />
Paikka/Plats<br />
Vaasa<br />
Päiväys<br />
Datum<br />
<strong>Jätteen</strong> energiakäyttöhankkeen arviointiohjelma 13.11.2007<br />
Lausunto ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta<br />
1 HANKETIEDOT JA YVA-MENETTELY<br />
Ympäristötalo (Kirjaamo) Kokkolan toimipaikka Seinäjoen toimipaikka • 020 490 109<br />
Miljöhuset (Registratorskontoret) Kontoret i Karleby Kontoret i Seinäjoki Asiakaspalvelu/Kundservice 020 690 169<br />
kirjaamo.lsu@ymparisto.fi PL/PB 77, 67101 KOKKOLA/KARLEBY PL/PB 156, 60101 SEINÄJOKI www.ymparisto.fi/lsu<br />
PL/PB 262, 65101 VAASA/VASA Torikatu/Torggatan 40 Torikatu 16 www.miljo.fi/lsu<br />
Koulukatu/Skolhusgatan 19<br />
Dnro<br />
Dnr<br />
9.1.2007 LSU-2007-R-41(531)<br />
Ab Stormossen Oy on hankkeesta vastaavana toimittanut 14.11.2007 Länsi-Suomen ympäristökeskukseen<br />
ympäristövaikutusten arviointimenettelystä (YVA) annetun lain (468/1994,<br />
muutos 267/1999, muutos 458 / 2006) mukaisen arviointiohjelman<br />
JÄTTEEN ENERGIAKÄYTTÖHANKKEESTA.<br />
Arviointiohjelma on hankkeesta vastaavan suunnitelma siitä, mitä vaihtoehtoja hankkeella on, mitä<br />
ympäristövaikutuksia aiotaan selvittää ja millä menetelmillä selvitykset tehdään.<br />
Hankkeen tavoitteena on saada yhdyskuntajätteen ja muun jätteen energiasisältö hyötykäyttöön kaukolämpönä<br />
ja sähkönä ympäristöä mahdollisimman vähän rasittavalla tavalla Etelä- Pohjanmaan,<br />
Keski- Pohjanmaan, ja Pohjanmaan maakuntien sekä Pohjois- Pohjanmaan eteläisen osan ja mahdollisesti<br />
muidenkin lähellä olevien alueiden osalta valtakunnallisten jätehuollon tavoitteiden saavuttamiseksi.<br />
Polttolaitoksessa hyödynnetään syntypaikkalajiteltua jätettä, josta on poistettu suurin osa orgaanisesta<br />
jätteestä.<br />
Hankkeesta vastaava Ab Stormossen Oy<br />
Stormossenintie 56<br />
66 530 Koivulahti<br />
Konsultti Ramboll Finland Oy<br />
Terveystie 2<br />
15870 HOLLOLA<br />
Yhteysviranomainen Länsi-Suomen ympäristökeskus<br />
PL 262<br />
65101 VAASA
2/12<br />
Ympäristövaikutusten arviointiohjelma on hankkeesta vastaavan suunnitelma siitä, mitä vaihtoehtoja<br />
hankkeella on, mitä ympäristövaikutuksia aiotaan selvittää ja millä menetelmillä sekä miten arviointimenettely<br />
tullaan järjestämään. Arviointiohjelmasta saatujen lausuntojen ja mielipiteiden perusteella<br />
laaditaan ympäristövaikutusten arviointiselostus, jossa esitetään tiedot hankkeesta ja sen vaihtoehdoista<br />
sekä yhtenäinen arvio niiden ympäristövaikutuksista.<br />
Yhteysviranomainen kokoaa eri tahoilta saatujen lausuntojen ja mielipiteiden pohjalta oman lausuntonsa,<br />
jossa tarkastellaan arviointiselostusta koskevien YVA- asetuksen mukaisten sisällöllisten vaatimusten<br />
toteutumista. Arviointiselostus ja siitä annettu yhteysviranomaisen lausunto liitetään mahdollisiin<br />
lupa- tai muihin hankkeen toteuttamista edellyttäviin hakemuksiin.<br />
Ympäristövaikutusten arvioinnissa tarkasteltavina vaihtoehtoina ovat tässä hankkeessa<br />
Vaihtoehto 1<br />
Energiajätteen polttolaitoksen rakentaminen suunnitellulla tavalla Stormossenin alueelle Mustasaaren<br />
kunnassa siten, että vastaanotettava jätemäärä on 120 000 tonnia vuodessa.<br />
Vaihtoehto 2<br />
Energiajätteen polttolaitoksen rakentaminen suunnitellulla tavalla Stormossenin alueelle Mustasaaren<br />
kunnassa siten, että vastaanotettava jätemäärä on 150 000 tonnia vuodessa.<br />
Vaihtoehto 3<br />
Hankkeen toteuttamatta jättäminen eli ns nollavaihtoehto<br />
Hankkeen edellyttämät suunnitelmat, luvat ja päätökset<br />
Ympäristövaikutusten arviointi ; Hanke luetaan YVA-asetuksen 6 §:n hankeluettelon kohtaan ”11)<br />
jätehuolto ... 11 b) muiden jätteiden kuin ongelmajätteiden polttolaitokset, joiden mitoitus on enemmän<br />
kuin 100 tonnia jätettä vuorokaudessa”. Hanke on siten pakollisesti yva- arvioinnin piiriin kuuluva.<br />
Kaavojen muuttamisen ja laatimisen tarve<br />
Seutukaavassa on suunnittelualueelle osoitettu kohdemerkintä EO-4, kalliokiviaineksen ottamisalue.<br />
24.9.2007 päivätyssä maakuntakaavaehdotuksessa suunnittelualue on osoitettu merkinnällä EJ, jätteenkäsittelyalue/jätekeskus.<br />
Lisäksi alueelle on osoitettu kohdemerkintä ej-1, jätteenkäsittelyalue / energiahuollon<br />
jätealue. Merkintää koskevassa määritelmässä on sovittu muun muassa, että alueelle voidaan sijoittaa<br />
energiantuotantoon tarkoitettu jätteenpolttolaitos.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitoshanke on maakuntakaavaehdotuksen mukainen. Kaavaehdotus oli julkisesti toisen kerran<br />
nähtävillä lokakuussa 2007. Tavoitteena on, että maakuntakaavaehdotus on maakuntavaltuuston hyväksyttävän<br />
keväällä 2008 ja saatetaan sen jälkeen ympäristöministeriön vahvistettavaksi.<br />
Kun maakuntakaava vahvistetaan, niin samanaikaisesti seutukaava kumotaan. Maakunta- ja seutukaava<br />
eivät ole voimassa alueella, jossa on yleiskaava. Maakuntakaava toimii ohjeena, kun yleiskaavaa muutetaan.<br />
Suunnittelualueella on voimassa Sepänkylän osayleiskaava, jonka mukaan alue on jätteenkäsittelyaluetta<br />
(EJ). Yleiskaava on ohjeena laadittaessa ja muutettaessa asemakaavaa sekäryhdyttäessä muihin toimenpiteisiin<br />
alueiden käytön järjestämiseksi. Yleiskaavan merkinnällä EJ osoitetaan jätteiden varastointiin ja<br />
käsittelyyn varatut alueet kuten kaatopaikat ja jätteen esikäsittelylaitokset. Tällaiselle alueelle voidaan<br />
sijoittaa myös sille soveltuvia jätteen hyödyntämiseen liittyviä toimintoja.
3/12<br />
Suunnittelualueella ei ole asemakaavaa. Hankkeesta vastaava neuvottelee alueen asemakaavoituksesta<br />
Mustasaaren kunnan kanssa.<br />
Rakennuslupa<br />
Hankkeeseen liittyvät rakennukset tarvitsevat maankäyttö-ja rakennuslain (119/2001) mukaisen rakennusluvan,<br />
joka haetaan Mustasaaren rakennusvalvontaviranomaiselta. Maankäyttö- ja rakennuslain 132 §:n<br />
mukaisesti on hankkeen toteuttamisen edellyttämään rakennuslupahakemukseen ja asemakaavaan liitettävä<br />
ympäristövaikutusten arviointiselostus ja yhteysviranomaisen siitä antama lausunto.<br />
Ilmailulain (1242/2005) ja -asetuksen nojalla kaikkien maanpinnasta yli 30 metriä korkeiden rakennelmien<br />
tekeminen edellyttää ilmailulaitoksen lausuntoa, joka liitetään rakennuslupahakemukseen.<br />
Ympäristölupa; Toiminnolla, johon sovelletaan jätteen polttamisesta annettua valtioneuvoston asetusta<br />
(362/2003), on oltava ympäristölupa. Lupa tarvitaan myös voimalaitokselle, jonka suurin polttoaineteho<br />
on yli 5 megawattia tai jossa käytettävän polttoaineen energiamäärä on vuodessa vähintään 54 terajoulea.<br />
<strong>Jätteen</strong>polttolaitokselle voidaan myöntää hakemuksesta ympäristönsuojelulain (86/2000) mukainen ympäristölupa,<br />
kun ympäristövaikutusten arviointimenettely on päättynyt. YVA- selostus ja siitä annettu yhteysviranomaisen<br />
lausunto on liitettävä ympäristölupahakemukseen. Edellytyksenä luvan myöntämiselle<br />
on muun muassa, ettei hankkeesta aiheudu yksinään eikä muiden toimintojen kanssa terveyshaittaa, merkittävää<br />
muuta ympäristön pilaantumista eikä maaperän tai pohjaveden pilaantumista. Ympäristölupaa<br />
haetaan Länsi- Suomen ympäristökeskukselta.<br />
Kemikaalilain mukainen ilmoitus tai lupa<br />
Käytettävien kemikaalien määrästä riippuen uudelle laitokselle tulee hakea kemikaaliasetuksen (59/1999)<br />
mukaista lupaa Turvatekniikan keskukselta (jos kemikaalien käsittely ja varastointi on laajamittaista) tai<br />
tulee tehdä ilmoitus palopäällikölle tai kunnan kemikaaliviranomaiselle (kemikaalien vähäinen käsittely<br />
ja varastointi).<br />
Muut luvat ja selvitykset<br />
Kaukolämpöjohtojen ja sähköjohtojen edellyttämät luvat<br />
Kaukolämpöjohtojen rakentaminen vaatii maanomistajan sijoitusluvan. Sähköjohtojen rakentamisessa<br />
noudatetaan sähkömarkkinalain (386/1995) jakeluverkon rakentamista koskevia periaatteita. Myös sähköjohtojen<br />
sijoittaminen vaatii maanomistajan sijoitusluvan. Tarvittavat luvat kaukolämpö- ja sähköjohdoille<br />
hakee Vaasan Sähkö.<br />
Päästölupa<br />
Voimalaitos tarvitsee päästökauppalain (683/2004) mukaisen kasvihuonekaasujen päästöluvan.<br />
Painelaitteiden vaaran arviointi<br />
Paineastialainsäädännön (869/1999) mukaisesti kattilalaitoksessa on tehtävä vaaran arviointi, jos siellä on<br />
rekisteröitävä höyrykattila, jonka teho on yli 6 megawattia tai rekisteröitävä kuumavesikattila, jonka teho<br />
on yli 15 megawattia. Vaaran arvioinnista on käytävä ilmi käyttöön ja tekniikkaan liittyvät vaaratilanteet<br />
ja olosuhteet, joissa onnettomuus on mahdollinen .Selvitys tehdään Turvatekniikan keskukselle (TUKES).<br />
2 ARVIOINTIOHJELMASTA TIEDOTTAMINEN JA KUULEMINEN<br />
Arviointiohjelma on kuulutettu 19.11.2007 -19.12.2007 Vaasan kaupungin ja Mustasaaren kunnan<br />
virallisella ilmoitustaululla ja lisäksi se on ollut nähtävillä Vaasan kaupungin pääkirjastossa. Vaasan<br />
kaupungin ympäristötoimistossa, Mustasaaren kunnan kirjastossa sekä Ab Stormossen Oy:n toimistossa.<br />
Ohjelma on ollut esillä myös nettiosoitteessa www.ymparisto.fi/lsu > ympäristönsuojelu > ym-
4/12<br />
päristövaikutusten arviointi ja kuulutus on julkaistu alueella ilmestyvissä sanomalehdissä Pohjalainen<br />
ja Vasabladet.<br />
Hankkeen ympäristövaikutusten arviointia käsittelevä tiedotus- ja keskustelutilaisuus on pidetty Mustasaaressa<br />
Botnia- hallilla 27.11.2007 .<br />
Arviointiohjelmasta on pyydetty lausunnot Pohjanmaan Liitolta, Vaasan kaupungilta, Mustasaaren<br />
kunnalta Länsi- Suomen lääninhallitukselta (sosiaali- ja terveysosasto ), Pohjanmaan TE- keskuksen<br />
kalatalousyksiköltä, Vaasan tiepiiriltä, Museovirastolta, Suomen luonnonsuojeluliiton Pohjanmaan<br />
piiriltä.<br />
Yhteysviranomaiselle on toimitettu yhteensä 5 lausuntoa, sekä 10 erillistä mielipidettä keskustelutilaisuudessa<br />
jaettua lomaketta käyttäen.<br />
3 YHTEENVETO ESITETYISTÄ LAUSUNNOISTA JA MIELIPITEISTÄ<br />
Museovirasto on lausunnossaan todennut, että arviointiohjelmassa on asianmukaisesti huomioitu<br />
suunnittelualueen läheisyydessä sijaitsevat muinaismuistolain ( 295/63) rauhoittamat kiinteät muinaisjäännökset.<br />
Varsinaisella hankealueella ei tunneta muinaisjäännöksiä.<br />
Suomen Luonnonsuojeluliiton Pohjanmaan piiri ry<br />
Lausunnonantaja on todennut, että kyse on valtakunnallisesta suuntautumisesta kohti lisääntyvää jätteidenpolttoa.<br />
Hankkeet pitävät kuitenkin sisällään ongelmia ja lainsäädännöllisiä epäkohtia. Jätteiden<br />
aineellinen hyödyntäminen ei toteudu kun vaihtoehtona on polton helppous. Myöskään poltto ei<br />
ohjaa jätteen määrän vähentämiseen koska polttolaitosten on saatava raaka- ainetta kapasiteetilleen.<br />
Lausunnonantaja suhtautuu hyvin varauksellisesti jätteenpolttoon.<br />
Stormossenin hankken osalta lausunnonantaja toteaa mm<br />
- Stormossenin hankkeen takia Ahlholmens Kraft joutuisi luopumaan osasta poltettavaa jätejaettaan,<br />
joka ei ole tarkoituksenmukaista.<br />
-Tarkasteluvaihtoehdoissa tulee ottaa huomioon arinakattilalaitosta paremman tekniikan käyttömahdollisuudet.<br />
Toteutusvaihtoehtoja tulee tarkastella laajasti<br />
- On selvitettävä onko biokaasua saatavissa realistisesti tukipolttoaineeksi riittävää määrää. Fossiilisten<br />
käyttö ei ole järkevää.<br />
- Poltossa ja savukaasujen puhdistuksessa ym muodostuvien jätteiden määrä ja laatu . Loppusijotusvaihtoehdot<br />
merkittävä asia.<br />
- Hankkeelle käytännössä vain yksi vaihtoehto<br />
- Natura- alueen ja Vaasan raakavesialtaiden / Pilvilammen läheisyys huolettaa<br />
- laitoksen ilmakuormitus saattaa olla merkittävä, erityisesti dioksiini-, furaani- ja klooripäästöt.<br />
Keskieurooppalaiset korkeat veren ja äidinmaidon dioksiinipitoisuudet johtuvat WHO:n mukaan lähinnä<br />
jätteenpoltosta. Suomi toistaiseksi säilynyt melko puhtaana.<br />
- Häiriöherkkien savukaasunpuhdistuslaitteiden riskiä tarkasteltava<br />
- Liikenteen lisääntyminen yli 100 % nykyisestä, selvitettävä<br />
- Syntypaikkalajitellun jätteen puhtauden varmistus oltava riittävän hyvä. On selvitettävä miten puhdasta<br />
ja polttokelpoista jätettä aiotaan todella saada tuotettua. Poltettavan jätteen laatu ei saa jäädä<br />
jätteen tuottajan vastuulle. Tarvittaessa esitettävä riittävät suunnitelmat esikäsittelystä.<br />
- Savukaasujen mallintaminen tehtävä luotettavin menetelmin, erityisesti luotettavat arviot laskeumista.<br />
- Esitettävä luotettavat tarkastelutavat luontoon kohdistuvien päästöjen arvioimiseksi.<br />
- Vaikutukset nykyiseen jätehuoltoon tulee tarkastella erityisellä kriittisyydellä. Puolueettomasti ja<br />
tasapuolisesti.<br />
- Epävarmuustekijöihin tulee huomioida jätemäärien mahdolliset muutokset lainsäädännön ja jätteiden<br />
kierrätyksen tehostuessa.
Vaasan kaupunki / Rakennus- ja ympäristölautakunta<br />
5/12<br />
Kaupungin lausunnossa todetaan, että arviointiohjelmassa on esitetty ympäristövaikutusten arviointi<br />
melko kattavasti. Ohjelmassa ei ole kuitenkaan viitattu 2,5 km etäisyydellä suunnitellusta laitoksesta<br />
sijaitsevan, Vaasan raakavesialtaana toimivan Pilvilammen erityisen suojelun tarpeeseen. Arviointiohjelmaan<br />
tulee lisätä arvio laitoksen vaikutuksista Pilvilammen veden laatuun laitoksen normaalikäynnin<br />
sekä laitoksella tapahtuvan häiriötilanteen johdosta.<br />
Mustasaaren kunta / Rakennus – ja valvontalautakunta<br />
Selvityksien, jotka ohjelman pohjalta laaditaan voidaan katsoa olevan riittäviä ympäristön kannalta.<br />
( käännös kirjoittajan)<br />
Tiehallinto / Vaasan tiepiiri<br />
Vaasan tiepiirillä ei ole huomautettavaa Ab Stormossen Oy:n jätteen energiakäyttöhankkeen YVAarviointiohjelmasta.<br />
Valtatie 8 Sepänkylän ohikulkutien linjausvaihtoehdon valinnan jälkeen Vaasan<br />
tiepiiri haluaa antaa lausuntonsa arviointiselostusvaiheessa.<br />
Mielipiteensä hankkeesta ilmaisi yhteensä 10 kansalaista käyttäen tiedotustilaisuudessa jaettua<br />
lomaketta.<br />
Mielipide 1. ( jätetty 30.11.2007 )<br />
Mielipiteen esittäjä tuntee alueen hyvin virkistys- ja retkeilymielessä. Ei asu lähellä alueetta. Hankkeen<br />
vaikutuksista on lomakkeella 18 negatiivista / 2 positiivista merkintää. Negatiivisista merkinnöistä<br />
13 on tärkeää, 4 melko tärkeää ja 1 ( vaikutus kaupungin/ kunnan imagoon ) ei lainkaan tärkeä.<br />
Positiiviset merkinnät ( elinkeinoelämä, työllisyys ) vastaaja näkee aika tärkeiksi. Vastaaja näkee positiivisena,<br />
että muuta polttoainetta säästyy, negatiivisena että ilmapäästöt huonontavat ilman laatua<br />
sekä laitoksen että lisääntyvän liikenteen kautta.<br />
Kasvillisuus ja eläimistö eivät ehdottomasti saa kärsiä hankkeesta. Tuhkan sijoittaminen on selvitettävä<br />
ennen investointipäätöstä. Veden laatua Finnbäckenissä täytyy seurata, tänään ei liene mitään kontrollia<br />
siitä mitä puroon virtaa.<br />
Mielipide 2. (jätetty 4.12.2007)<br />
Mielipiteen esittäjä tuntee alueen hyvin . Ei asu lähellä alueetta. Liikkuu alueella vuosittain työnsä takia.<br />
Hankkeen vaikutuksista on lomakkeella 8 negatiivista / 3 positiivista merkintää. Negatiivisista<br />
merkinnöistä 1 on tärkeä ( pinta- ja pohjavedet ), 3 melko tärkeää ( liikenne , ulkoilu, ilman laatu) ja<br />
3 ei lainkaan tärkeä ( maisema, haju, melu ). Positiivisista merkinnöistä vastaaja näkee 1 aika tärkeäksi<br />
( kaupungin/kunnan imago ) ja 2 ei lainkaan tärkeiksi ( työllisyys, kunnallistalous ). Vastaaja on<br />
laatinut arvioinnit suhteuttamalla vaikutukset luonnontilaan. Jätehuollon kannalta alue on vastaajan<br />
mielestä erinomainen ja periaatteessa kaikki muut alueet ovat huonompia. Esimerkiksi vaikutus pintaja<br />
pohjavesiin Stormossenilta on luonnontilaiseen metsään verrattuna (tietysti) negatiivinen, mutta se<br />
on positiivinen jos verrataan kaatopaikkaan.<br />
Vastaaja näkee positiivisena jätteiden suuremman hyötykäytön. Pienemmän kaatopaikkatarpeen, josta<br />
seurauksena pienempi jätevesimäärä. Toivottavasti suurempi kaukolämmön rakentaminen Vaasan<br />
seudulla. Positiivinen imago alueelle. Myöskin ympäristön kannalta parempi vaihtoehto jätteen käsittelylle.
Huomioonotettavia seikkoja ovat;<br />
- Ettei materiaalin (hyöty)käyttö vähene<br />
- Että vaivaudutaan vastaamaan asiallisesti kansalaisten huoleen ja selitetään mistä on kysymys. Syntyy<br />
helposti väärinkäsityksiä, kun kansa ei tiedä vaan lähinnä uskoo.<br />
– Tehtäköön mielellään yksinkertaínen laskelma liikenteen ympäristönäkökohdista nykytilanteeseen<br />
ja tulevaan verraten, sekä kuinka suuri on jätekuljetusten osuus kokonaisliikennemääristä alueella.<br />
- Tavalliselle ihmiselle voi esimerkiksi 10 -6 olla vaikea ymmärtää. Mieluummin kirjoitettava<br />
miljoonasosa, tai 1/ 1000 000.<br />
Mielipide 3. (jätetty 5.12.2007)<br />
6/12<br />
Mielipiteen esittäjä tuntee alueen, mutta ei tarkemmin. Ei asu lähellä alueetta. Liikkuu alueella kuukausittain<br />
ulkoilemassa. Hankkeen vaikutuksista on lomakkeella 0 negatiivista / 2 positiivista merkintää<br />
( maisema, vaikutus maa- alueen käyttöön ) . Tärkeitä ovat vaikutukset hajuun, pinta- ja pohjavesiin,<br />
turvallisuuteen roskaantumiseen . ilman laatuun, meluun, työllisyyteen, kasvistoon ja eläimistöön<br />
sekä jätehuollon kustannuksiin. Muiden vaikutuksien merkitystä vastaaja pitää vaikeana arvioida.<br />
Mielipide 4. (jätetty 5.12.2007)<br />
Mielipiteen esittäjä tuntee alueen, mutta ei tarkemmin. Vastaaja ei käytä aluetta muutoin kuin jäteaseman<br />
palveluksia käyttäen.<br />
Hankkeen vaikutuksista on lomakkeella 13 negatiivista / 7 positiivista merkintää. Negatiivisista merkinnöistä<br />
0 on tärkeää, 7 melko tärkeää ( liikenne, ulkoilu, turvallisuus, ilman laatu, linnusto, kasvisto<br />
ja eläimistö, jätehuollon kustannukset ) ja 6 ei lainkaan tärkeää ( maisema, haju, asuminen, pinta- ja<br />
pohjavedet, melu, kiinteistöjen arvo ). Positiivisista merkinnöistä (7) vastaaja näkee 5 tärkeiksi<br />
( roskaantuminen, elinkeinoelämä, työllisyys, kunnallistalous, kunnan / kaupungin imago), 2 aika tärkeiksi<br />
( maa- alueen käyttö, työ).<br />
Positiivisena vastaaja näkee pienemmän riippuvuuden fossiilista polttoaineista.<br />
Huomioitavaa on savukaasujen sisältö, koska se on ainut mikä voi levitä kontrolloimattomasti.<br />
Mielipide 5. (jätetty 5.12.2007)<br />
Mielipiteen esittäjä tuntee alueen hyvin . Ei asu lähellä alueetta. Liikkuu alueella harvemmin työn,<br />
työmatkojen ja alueen lähellä retkeilyn takia.<br />
Hankkeen vaikutuksista on lomakkeella 8 negatiivista / 7 positiivista merkintää sekä 5 "välimaaston"<br />
merkintää. Negatiivisista merkinnöistä 1 on tärkeä ( vaikutukset kasvistoon ja eläimistöön), 4 melko<br />
tärkeää (haju, liikenne, retkeily, melu, ) ja 1 ei lainkaan tärkeä ( asuminen ). Positiivisista merkinnöistä<br />
vastaaja näkee 3 tärkeiksi ( roskaantuminen, työllisyys, jätehuollon kustannukset) ja 3 aika tärkeäksi<br />
( työ, kiinteistöjen arvo, kunnan/kaupungin imago )ja 0 ei lainkaan tärkeiksi.<br />
Vastaaja näkee positiivisena että yhä enemmän jätteitä pystytään hyötykäyttämään ja vähemmän sijoitetaan<br />
kaatopaikalle. Vaikuttaa jätteistä perittäviin maksuihin.<br />
Huomioonotettavaa on että laitos sijoittuu aika lähelle Natura- 2000 verkostoon kuuluvaa aluetta. Miten<br />
laitos vaikuttaa tuohon suojelualueeseen ?<br />
Mielipide 6. (jätetty 7.12.2007)<br />
Mielipiteen esittäjä tuntee alueen hyvin . Liikkuu alueella kuukausittain hiihtäen ja kävellen, retkeillen<br />
ja tarkkaillen luontoa.
7/12<br />
Hankkeen vaikutuksista on lomakkeella 3 negatiivista ( maisema, roskaantuminen ja jätehuollon kustannukset)<br />
/ 1 positiivinen merkintä ( kunnan imago )<br />
Tärkeitä ovat vaikutukset maankäyttöön ja hajuun, retkeilyyn, ilman laatuun, linnustoon, kiinteistöjen<br />
arvoon, elinkeinoihin, kasvistoon ja eläimistöön. Melko tärkeitä vaikutukset asumiseen , pinta- ja pohjavesiin,<br />
meluun, ei lainkaan tärkeitä vaikutukset liikenteeseen, turvallisuuteen. Vastaaja pitää vaikeana<br />
arvioida vaikutuksia työhön, työllisyyteen, kunnallistalouteen.<br />
Vastaajan näkemyksen mukaan kierrätyksestä hyötyy, jos vaikutukset tutkitaan tarkkaan etukäteen.<br />
Vastaaja ei näe hankkeesta kielteisiä vaikutuksia. Haju- pöly- ja meluasiat ovat sellaisia, joita suunnitelma<br />
ei saa muuttaa. ( Tarkoittanee huonontaa)<br />
Mielipide 7. (jätetty 11.12.2007)<br />
Mielipiteen esittäjä tuntee alueen hyvin . Liikkuu alueella vuosittain hiihtäen ja kävellen, retkeillen ja<br />
virkistäytyen. Talvella metsällä.<br />
Hankkeen vaikutuksista on lomakkeella 8 negatiivista / 11 positiivinen merkintää . Negatiivisista<br />
merkinnöistä 5 on tärkeää ( vaikutukset hajuun, liikenteeseen, roskaantumiseen, ilman laatuun, meluun<br />
) , 2 melko tärkeää ( pinta- ja pohjavedet sekä kiinteistöjen arvo ) . Positiivisista merkinnöistä<br />
vastaaja näkee 3 tärkeiksi ( turvallisuus, linnusto, työllisyys) ja 3 melko tärkeäksi ( maisema, maaalueen<br />
käyttö, asuminen, retkeily, elinkeinot, kunnallistalous, kunnan imago, jätehuollon kustannukset<br />
)<br />
Myönteisenä vastaaja näkee, että käsittelemätön jäte vähenee ja saadaan hyötyenergiaa.<br />
Olemassa olevia virkistysalueita ei suunnitelma saa muuttaa.<br />
Huomioonotettavia seikkoja ovat<br />
- liikenteen määrän lisääntyminen ; Sepänkylän ohikulkutien tulisi olla valmis polttolaitoksen valmistuessa.<br />
Mielipide 8. (jätetty 12.12.2007)<br />
Mielipiteen esittäjä tuntee alueen hyvin . Liikkuu alueella kuukausittain virkistäytyen ja käyttää aluetta<br />
rajanaapurina metsänhoidon vuoksi.<br />
Hankkeen vaikutuksista on lomakkeella 19 negatiivista / 1 positiivinen merkintä ( kunnallistalous ) .<br />
Negatiivisista merkinnöistä 8 on tärkeää ( vaikutukset hajuun, asumiseen, pinta- ja pohjavesiin, retkeilyyn,<br />
turvallisuuteen, roskaantumiseen, ilman laatuun, kasvistoon ja eläimistöön), 5 melko tärkeää (<br />
maisema, liikenne, linnusto, elinkeinot, kunnan imago ) 2 ei lainkaan tärkeitä ( työ, kiinteistöjen arvo)<br />
. Ainoan positiivisista merkinnän ( kunnallistalous ) vastaaja näkee melko tärkeäksi<br />
Myönteisenä vastaaja näkee säilytettävän jätevuoren pienenemisen nykyiseen verrattuna.<br />
Kielteistä on että<br />
- saasteet tulevat omaan elinympäristöön entistä enemmän savun ja mahdollisten myrkkykassujen<br />
muodossa<br />
- enää ei tarvitse lähteä omaan metsään nauttimaan luonnosta, varsinkin lämpimällä ilmalla on epämiellyttävä<br />
löyhkä metsässä.<br />
– aiemmin saimme poimia marjoja omasta metsästä, nyt ei poimiminen tule kysymykseen hajun<br />
vuoksi joka alueella on ( onko marjoja edes turvallista syödä )<br />
Suunnitelman takia luonto ei saa muuttua, siihen kuuluu myös hengitysilman laatu, juomavesi.
8/12<br />
Huomioonotettavaa on että polttolaitoksesta leijuu nokea savukaasujen mukana vaikka siinä on tuhkanerotin.<br />
Pohjoisella ilmavirtauksella suunta on Pilvilammelle, josta kaupungin vesihuolto on täysin<br />
riippuvainen. Onko Vaasan veden puhdistuslaitteisto kykenevä selviytymään tästä lisäkuormasta.<br />
Kuinka tapahtuu polttolaitoksen viikottainen puhdistus ns "nokitus" ? Miten toimitaan laitoksen huollon<br />
( seisokkien ) aikana ?<br />
Polttolaitos on varmaan nykyaikaa, mutta ei näin lähelle asutusta, vaikka Ruotsissa on vastaava laitos<br />
kylän keskellä, niin se ei takaa sitä, että ratkaisu olisi oikea.<br />
Ruotsalaiset ovat ennenkin tehneet paljon virheitä, ei pidä matkia heitä !<br />
Mielipide 9. (jätetty 19.12.2007)<br />
Mielipiteen esittäjä tuntee alueen hyvin . Liikkuu alueella vuosittain virkistäytyen, sekä metsänomistajana<br />
. Asuu läheisyydessä ( Gerby )<br />
Hankkeen vaikutuksista on lomakkeella 0 negatiivista / 12 positiivinen merkintää . Positiivisista<br />
merkinnöistä vastaaja näkee 15 tärkeiksi ja 4 melko tärkeäksi<br />
Myönteisenä vastaaja näkee, jätteiden poltto on paras vaihtoehto.<br />
Negatiivisena vaikutuksena vastaaja näkee ilmaepäpuhtaudet<br />
Mielipide 10. (jätetty 19.12.2007)<br />
Mielipiteen esittäjä tuntee alueen hyvin . Liikkuu alueen ohi viikoittain työmatkoilla, ja alueella kuukausittain<br />
hiihtäen ja kävellen, retkeillen ja tarkkaillen luontoa. ( metsästäen)<br />
Hankkeen vaikutuksista on lomakkeella 12 negatiivista / 6 positiivinen merkintää.<br />
Negatiivisista merkinnöistä 2 on tärkeää ( vaikutukset linnustoon sekä kasvistoon ja eläimistöön) 7<br />
melko tärkeää (haju, pinta- ja pohjavedet, liikenne, retkeily, roskaantuminen, melu, jätehuollon kustannukset<br />
). Ei lankaan tärkeitä ovat negatiivisista vaikutuksista kiinteistöjen arvo. Vaikeita arvioida<br />
ovat negatiivisista vaikutuksista asuminen.<br />
Positiivisista merkinnöistä vastaaja näkee 1 tärkeäksi ( kunnan imago) ja 1 melko tärkeäksi ( työllisyys<br />
) Ei lainkaan tärkeitä ovat positiivisista vaikutuksista vaikutukset maisemaan, maa- alueiden<br />
käyttöön, turvallisuuteen, kiinteistöjen arvoon, kunnallistalouteen. Vaikeita arvioida ovat positiivisista<br />
vaikutuksista elinkeinot.<br />
Myönteisenä vastaaja näkee hajuhaittojen vähenemisen ja kaatopaikkojen tarpeen vähenemisen.<br />
Negatiivisena vaikutuksena vastaaja näkee hankkeen vähentävän vahinkoeläinten määrää alueella; varis,<br />
kettu, supi.<br />
Suunnitelma ei saa muuttaa riistan hoitoa alueella.<br />
Huomioonotettavaa on että rakennuksen tulisi olla maastoon ( ? / epäselvä sana) ym sopiva koska se<br />
tulee olemaan korkea.<br />
4 YHTEYSVIRANOMAISEN LAUSUNTO<br />
Selvitysten tekemisessä ja arviointiselostuksen laadinnassa tulisi sen lisäksi mitä arviointi- ohjelmassa on<br />
sanottu, kiinnittää huomiota seuraaviin asioihin.
Hankkeen kuvaus ja arvioitavat vaihtoehdot<br />
Arviointiohjelmassa on esitetty tiedot hankkeesta, sen tarkoituksesta, suunnitteluvaiheesta,<br />
sijainnista sekä vaihtoehdoista.<br />
9/12<br />
Nollavaihtoehto; Hankeen toteuttamatta jättäminen eli ns. 0- vaihtoehto. Ohjelmassa todetaan, että<br />
"tässä vaihtoehdossa poltettavat jätteet sijoitetaan alkuvaiheessa kaatopaikalle, mutta jonkin aikajänteen<br />
sisällä palava jäte kuljetetaan jonkun muun toimijan energian tuotantolaitokseen."<br />
Huomioon ottaen jätteiden energiahyödyntämisestä käytävän vilkkaan keskustelun valtakunnassa lienee<br />
nollavaihtoehdossa tulevaisuudessa mahdollisia erilaiset vaihtoehtoiset kehityskulut, joiden arviointi<br />
tämän YVA: n yhteydessä ei liene mahdollista.<br />
Hankevaihtoehdot: Ohjelmassa tutkitaan kaksi vaihtoehtoa vastaanotettavan jätemäärän suhteen,<br />
suurempi 150 000 tonnia vuodessa ja pienempi 120 000 tonnia vuodessa. Määrät muodostuvat hankkeeseen<br />
osallistuvien jätehuoltoyhtiöiden arvioidun poltettavan jätemäärän ylä- ja alarajoista.<br />
Hankkeeseen poltettavaa jätettä toimittavien jäteyhtiöiden lopullinen määrä ja yhtiöt todetaan selviävän<br />
myöhemmin. Arvioinnin rajaaminen esitetyllä tavalla asetta ylärajan laitoksessa käsiteltävälle<br />
jätemäärälle. Jos laitoksessa myöhemmin haluttaisiin polttaa enemmän kuin nyt esitetty ylärajan<br />
mukainen määrä, tulisi uusi YVA- tehdä yva- lain 4 §:n mukaan "…hankkeen olennaiseen muutokseen,<br />
joka todennäköisesti aiheuttaa laadultaan ja laajuudeltaan, myös eri hankkeiden yhteisvaikutukset<br />
huomioon ottaen, 1 momentissa tarkoitettujen hankkeiden vaikutuksiin rinnastettavia merkittäviä<br />
haitallisia ympäristövaikutuksia."<br />
Arviointiohjelmassa on kartalla esitetty kaksi vaihtoehtoista sijoituspaikka laitokselle. Nämä ovat<br />
kiinni toisissaan olevia alueita. Hankkeen toteutusvaihtoehdot ovat käytännössä siinä määrin lähellä<br />
toisiaan, että niitä ei ole helppoa mieltää todellisiksi vaihtoehdoiksi toisilleen, vaan kysymys on saman<br />
vaihtoehdon eri muunnelmista.<br />
Hankkeen edellyttämistä suunnitelmista, luvista ja niihin rinnastettavista päätöksistä on<br />
esitetty riittävät tiedot. Hankkeen tarve ja tavoitteet on perusteltu ymmärrettävästi.<br />
Hankkeen sijainti ja maankäyttötarve on esitetty asianmukaisesti eikä hankkeen toteuttaminen<br />
ole ristiriidassa alueen kaavoituksen kanssa. Asemakaavan laatimistarve on kuitenkin selvitettävä.<br />
Hankkeen keskeiset tekniset ratkaisut perustuvat valittuun arinapolttomenetelmään, jota valintaa ei<br />
ole tarkemmin selostettu. Selostuksessa on syytä esittää valinnan perustelut, muiden vaihtoehtoisten<br />
polttotekniikoiden hylkäämisperusteet sekä ratkaisun suhde voimassa olevaan lainsäädäntöön.<br />
Kuvaus toiminnasta on esitetty pääosin varsin yleispiirteisesti. Koska kysymyksessä on Suomessa<br />
vähemmän käytetyn jätehuoltoratkaisun vaikutusten pohtiminen, arviointiselostuksessa toiminnan eri<br />
osa- alueita on syytä selostaa seikkaperäisesti ja ymmärrettävästi, jotta merkittävien ympäristövaikutusten<br />
tunnistaminen on mahdollista.<br />
Hankkeen liittyminen Stormossenin alueen nykyiseen jätehuoltotoimintaan on syytä kuvata havainnollisesti<br />
ja riittävän yksityiskohtaisesti.<br />
Laitoksessa poltettavaksi suunnitellun jätteen laadunvarmistuksessa sovellettavista menetelmistä on<br />
tarpeen esittää huolellinen selvitys.<br />
Kaikkien laitoksessa toteutettavien teknisten ratkaisujen ja toimintamallien suhde parhaan käyttökelpoisen<br />
tekniikan ( BAT) käyttämisen vaatimukseen on syytä selvittää ja perustella.<br />
Ympäristön nykytilan yleiskuvaus<br />
Ohjelmassa on hankkeen ympäristöä koskeva nykytilan kuvaus pääosin riittävän kattava ja tarkka.
10/12<br />
Pintavesiä koskevaan kuvaukseen liittyen Pilvilammen merkitys Vaasan kaupungin vedenotolle on<br />
tärkeää huomioida arviointiselostuksen laatimisvaiheessa.<br />
Arvioitavat ympäristövaikutukset<br />
Vaikutusten arvioinnin lähtökohdat ja arvioinnin eteneminen vuorovaikutteisena prosessina on ohjelmassa<br />
kuvattu hyvin.<br />
Tiedot ympäristövaikutuksia koskevista laadituista ja suunnitelluista selvityksistä sekä aineiston<br />
hankinnassa ja arvioinnissa käytettävistä menetelmistä ja niihin liittyvistä oletuksista on esitetty pääosin<br />
riittävästi. Lähtötietoihin on syytä lisätä Pilvilampea ja sen merkitystä Vaasan vedenhankinnalle<br />
koskevat tiedot.<br />
Hankkeen rakentamisaikaisten vaikutusten arvioinnin voidaan ohjelmassa katsoa olevan kunnossa<br />
Vaikutukset ilmapäästöihin; Leviämislaskelmiin käytettävän kaupunkimallin soveltuvuus rannikon<br />
erityisolosuhteisiin on syytä varmistaa. Tärkeää on myös käyttää parhaita mahdollisia säätietoja.<br />
Vaikutukset meluun ; vaikutusten arvioinnin voidaan ohjelmassa katsoa olevan kunnossa<br />
Vaikutukset liikenteeseen ; vaikutusten arvioinnin voidaan ohjelmassa katsoa olevan kunnossa.<br />
Alueella meneillään oleva Sepänkylän ohitustien suunnittelu vaikuttaa tämänkin hankkeen mahdollisen<br />
toteutuksen aikaisiin kuljetusreitteihin. Näiden arviointi herättää hankkeeseen liittyen suurta kiinnostusta<br />
samoin kuin jätekuljetuksissa tapahtuvat muutokset. Liikenneasioita onkin syytä esittää selkeästi<br />
ja havainnollisesti.<br />
Vaikutukset maaperään ; vaikutusten arvioinnin voidaan ohjelmassa katsoa olevan kunnossa<br />
Vaikutukset pintavesiin; arvioinnissa tulee erityisesti kiinnittää huomiota Vaasan kaupungin raakavesilähteenä<br />
toimivaan Pilvilampeen kohdistuviin vaikutuksiin sekä laitoksen normaalikäynnin, että<br />
häiriötilanteiden aikana. Muutoin pintavesiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnin voidaan katsoa olevan<br />
pääosin kunnossa.<br />
Vaikutuksia luontoon ja luonnonsuojeluun; vaikutusten arvioinnin voidaan ohjelmassa katsoa olevan<br />
kunnossa<br />
Vaikutukset yhdyskuntarakenteeseen ja maankäyttöön voidaan katsoa tulevan asianmukaisesti<br />
ohjelman perusteella arvioiduiksi.<br />
Maisemavaikutusten osalta; vaikutusten arvioinnin voidaan ohjelmassa katsoa olevan kunnossa<br />
Ympäristökeskuksella ei ole lisättävää ohjelman mukaiseen arviointisuunnitelmaan siltä osin, mikä<br />
koskee vaikutuksia elinkeinoelämään.<br />
Jätehuoltoa koskevien vaikutusten osalta erityiseksi huolenaiheeksi on noussut kierrätyksen ja materiaalin<br />
talteenoton kohtalo jätteiden polton yleistymisen rinnalla. Tämän aihepiirin hyvä tarkastelu<br />
on tarpeen osana hankkeen kokonaisvaikutuksia. Arviointiohjelmassa asiaa ei ole lähemmin avattu,<br />
vaikkakin ohjelmasta voi päätellä, että aihepiiriin tullaan paneutumaan.<br />
Ympäristöriskejä koskeva tarkastelu; ohjelmassa esitetty suunnitelma on asiasisällöltään hyvä,<br />
mutta sangen pelkistetysti tässä vaiheessa esitetty. Ympäristökeskus haluaa korostaa häiriötilanteiden<br />
huolellista pohtimista ja luotettavan kuvan saamista siitä, millaisia häiriö- ja onnettomuustilanteisiin<br />
liittyvät riskit voivat olla ja miten niiden haittavaikutuksia voidaan ennalta ehkäistä ja vähentää.
11/12<br />
Vaikutuksia ihmisten terveyteen, elinoloihin ja viihtyvyyteen. Arviointiohjelmassa tässä kohdassa<br />
esitetty suunnitelma on huomattavan monipuolinen. Ympäristökeskus korostaa lisäksi yleisötilaisuudessa<br />
saadun palautteen ja mahdollisen myöhemmän yleisöpalautteen tarkkaa analysointia. Kaikkiin<br />
palautteessa ja lausunnoissa esitettyihin huolenaiheisiin on syytä paneutua aidosti. Vaasan kaupungin<br />
vedenottoon liittyvät kysymykset näihin mukaan luettuna.<br />
<strong>Jätteen</strong>poltossa mahdollisien myrkyllisten yhdisteiden kulkeutumista ympäristöön normaalin toiminnan<br />
/ häiriötilanteiden aikana tulisi kyetä luotettavasti arvioimaan. Samoin päästöjen terveysriskejä<br />
tulisi kyetä arvioimaan luotettavasti muualta saatujen kokemusten ja muun aiheeseen liittyvän tietämyksen<br />
kautta.<br />
Vaikutukset luonnonvarojen hyödyntämiseen ; vaikutusten arvioinnin voidaan ohjelmassa katsoa<br />
olevan kunnossa<br />
Arviointiin liittyvät epävarmuustekijät ja oletukset; Arvioinnin lopputuloksen luotettavuuden<br />
kannalta ohjelmassa esitetty epävarmuuden ja olettamuksien ilmi tuominen on tärkeää. Suunnitteilla<br />
oleva jätteenpolttoratkaisu on muualla Euroopassa varsin yleinen ja sieltä lienee saatavissa kokemusperäistä<br />
tietoa, joka ainakin osittain on täälläkin käyttökelpoista.<br />
Osallistuminen<br />
Arviointimenettelyn vuorovaikutuksen järjestäminen on kuvattu arviointiohjelmassa riittävästi.<br />
Hankkeen käytännön järjestelyjä varten on perustettu ohjausryhmä.<br />
Kansalaisille ja eri intressiryhmille on järjestetty yleisötilaisuus arviointiohjelman valmistumisen jälkeen.<br />
Rajanaapureille on samoin järjestetty hankkeen esittelytilaisuus. Seuraava yleisötilaisuus pidetään<br />
arviointiselostuksen valmistumisvaiheessa. Arviointimenettelyn osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksia<br />
voidaan pitää riittävänä.<br />
Raportointi<br />
Arviointiohjelma on raportoitu laadukkaasti ja jäsennelty selkeästi. Arviointiohjelma sisältää<br />
yhteenvedon, jossa esitetään tärkeimmät pääkohdat sekä hankkeesta että ympäristövaikutusten<br />
arviointimenettelystä.<br />
Arviointiohjelma on laadittu sekä suomeksi että ruotsiksi.<br />
Lähdeluetteloon olisi syytä lisätä ainakin: Suomen ympäristö 27/2006; <strong>Jätteen</strong>polton parhaan käytettävissä<br />
olevan tekniikan (BAT) vertailuasiakirjan käyttö suomalaisessa toimintaympäristössä.<br />
<strong>Jätteen</strong>polton BREF 2006 , Petri Vesanto<br />
Arvioinnin aikataulu<br />
Ohjelmassa esitetyn aikataulun mukaan arviointiselostus on tarkoitus julkaista jo maaliskuussa 2008,<br />
mitä on pidettävä hyvin tiukkana aikatauluna. Tämä lienee mahdollista vain jos hankkeesta vastaavalla<br />
sekä konsultilla on jo ennakolta pitkälle hallussaan aiheeseen liittyvä muualta kerätty kokemusperäinen<br />
sekä teoreettinen tieto. Tämän tiedon esittäminen seikkaperäisesti ja ymmärrettävästi ja<br />
sen soveltaminen Ab Stormossen Oy: n hankkeeseen on tämän arviointitehtävän suuri haaste.<br />
5 LAUSUNNON NÄHTÄVILLÄOLO<br />
Ympäristökeskus lähettää lausuntonsa tiedoksi lausunnonantajille. Lisäksi lausunto pidetään<br />
yleisön nähtävillä yhden kuukauden ajan seuraavissa paikoissa niiden aukioloaikoina;<br />
Mustasaaren kunta, virallinen ilmoitustaulu, Keskustie 4, 65610 Mustasaari
12/12<br />
Mustasaaren kunnan kirjasto, Koulutie 1, 65610 Mustasaari<br />
Vaasan kaupunki, virallinen ilmoitustaulu, Julkishallinnon palvelupiste, Vaasan pääkirjasto, Kirjastonkatu<br />
13, 65100 VAASA<br />
Vaasan kaupungin ympäristökeskuksessa, Senaatinkatu 1 B, 65 100 Vaasa sekä<br />
Ab Stormossen Oy:n toimistossa, Stormossenintie 56, 66530 Koivulahti<br />
Yhteysviranomainen toimittaa hankkeesta vastaavalle jäljennökset annetuista lausunnoista ja mielipiteistä.<br />
Alkuperäiset asiakirjat säilytetään Länsi-Suomen ympäristökeskuksessa.<br />
Johtaja Pertti Sevola<br />
Yli- insinööri Päiviö Tokola<br />
Suoritemaksu 5450 €<br />
Jakelu<br />
Ab Stormossen Oy<br />
Stormossenintie 56<br />
66530 Koivulahti<br />
LIITE Maksun määräytyminen ja maksua koskeva muutoksenhaku<br />
TIEDOKSI<br />
Lausunnon antajat<br />
Ympäristöministeriö<br />
Suomen ympäristökeskus + 2 kpl arviointiohjelmia<br />
LIITE 1<br />
Maksun määräytyminen ja maksua koskeva muutoksenhaku<br />
Maksu määräytyy Valtion maksuperustelain (150/1992) 8 § ja ympäristöministeriön asetuksen<br />
alueellisen ympäristökeskuksen maksullisista suoritteista (1387/2006) mukaan. Valtion maksuperustelain<br />
perusteella maksua koskevaan päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. Maksuvelvollinen, joka katsoo,<br />
että maksun määräytymisessä on tapahtunut virhe, voi sen sijaan vaatia siihen kirjallisesti oikaisua<br />
Länsi-Suomen ympäristökeskukselta kuuden kuukauden kuluessa maksun määräytymisestä.
Tietoja hankkeen ympäristövaikutusten arvioinnista on<br />
saatavissa seuraavilta tahoilta:<br />
Hankkeesta vastaava <strong>Westenergy</strong> Oy Ab<br />
PL10<br />
65101 Vaasa<br />
Yhteyshenkilö<br />
Jan Teir<br />
puh. 050 550 2522<br />
sähköposti jan.teir@westenergy.fi<br />
Yhteysviranomainen Länsi-Suomen ympäristökeskus<br />
Koulukatu 19<br />
65101 Vaasa<br />
Yhteyshenkilö<br />
Päiviö Tokola<br />
puh. 020 490 5600<br />
sähköposti paivio.tokola@ymparisto.fi<br />
YVA-konsultti Ramboll Finland Oy<br />
Terveystie 2<br />
15870 Hollola<br />
Yhteyshenkilö<br />
Joonas Hokkanen<br />
puh. 020 755 7216<br />
sähköposti joonas.hokkanen@ramboll.fi