OPINTO-OPAS - Savonia | Ammattikorkeakoulu
OPINTO-OPAS - Savonia | Ammattikorkeakoulu
OPINTO-OPAS - Savonia | Ammattikorkeakoulu
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
) aktivoivat luennot<br />
Tarkoitetaan opetusta, johon opiskelija osallistuu aktiivisesti.<br />
Esimerkiksi harjoitukset, ryhmätyöt, ruokatuotannon<br />
käytännön opetus, laboratorioharjoitukset ja<br />
aistinvarainen arviointi, jotka tehdään kokonaisuudessaan<br />
kontaktiopetustilanteessa.<br />
c) työelämän käytäntöihin tutustuminen<br />
Käytäntöön tutustuminen auttaa opettajaa/ohjaajaa<br />
sitomaan opiskelijat asiantuntijatyölle tyypillisiin yhteisöihin<br />
ja tutustumaan työelämäyhteistyöhön. Esimerkiksi<br />
vierailevat luennoitsijat, ekskursiot, messut, yrityskäynnit,<br />
vierailut.<br />
Toiminnallinen opetus<br />
Toiminnallinen opetus jakautuu neljään alaluokkaan.<br />
Kaikissa on yhteisenä johtolankana opiskelijan osallistuminen<br />
toimintaan ja työelämän käytäntöihin muutoinkin<br />
kuin esityksiä seuraamalla ja muistiinpanoja<br />
tekemällä. Toiminnallisessa opetuksessa opiskelija saa<br />
tehtäviä itse kontaktiopetus- tai työtilanteessa. Lisäksi<br />
hänelle annetaan usein myös omatoimisia tehtäviä<br />
ja/tai seuraavaa kontaktiopetuskertaa varten valmentavia<br />
tehtäviä, jotka voivat liittyä työelämäyhteistyöhön.<br />
a) ohjatut harjoitukset<br />
Ohjatuissa harjoituksissa opiskelijalta edellytetään osallistumista,<br />
ja opiskelijalla täytyy useimmiten olla opittuna<br />
esimerkiksi luennolla välitettyä teoriapohjaa, jotta<br />
harjoitukset olisivat oppimisen kannalta mielekkäitä ja<br />
merkityksellisiä tilanteita. Opiskelijalle on voitu ennen<br />
harjoituksia antaa tehtäviä, jotka ovat oppimisen kannalta<br />
välttämättömiä tai kenties pakkokin tehdä ennen<br />
harjoituksiin tuloa.<br />
Esimerkkejä: ohjelmoinnin harjoitukset, liiketoiminta- ja<br />
markkinointisuunnitelmat, tutkimusmenetelmien työpajaharjoitukset,<br />
tuotekehitysharjoitukset, pienimuotoinen<br />
kenttätyö ja raportointi.<br />
b) harjoittelu<br />
Harjoittelun tavoitteena on perehdyttää opiskelija ohjatusti<br />
erityisesti ammattiopintojen kannalta keskeisiin<br />
käytännön työtehtäviin. Harjoittelussa opitaan soveltamaan<br />
tietoja ja taitoja työelämässä. Harjoitteluun<br />
sisältyvät siihen liittyvät etukäteistehtävät ja raportoinnit.<br />
c) ongelmakeskeinen opetus (pbl)<br />
Ongelmakeskeisessä työtavassa opiskelijat kokoontuvat<br />
pienryhmässä viikoittain kahteen yleensä noin kahden<br />
tunnin seminaari-istuntoon, jossa opettaja on läsnä<br />
tuutorina. Ryhmäistunnoissa opiskelijat kiteyttävät<br />
annetun uuden ongelman vaatimat oppimistavoitteet<br />
ja ratkaisevat väliajalla tapahtuneen itsenäisen työskentelyn<br />
pohjalta edellisellä kerralla esitetyn ongelman.<br />
Työskentelyn pääpaino on opiskelijan itsenäisessä tiedonetsinnässä<br />
ja pohdiskelussa opiskelijan oppimista<br />
tuetaan sopivalla määrällä asiantuntijaluentoja.<br />
d) seminaarit<br />
Seminaariopetuksessa opiskelijat laativat itsenäisesti tai<br />
ohjauksessa kirjallisia tuotoksia ja työnäytteitä, jotka he<br />
esittelevät yhteisessä kokoontumisessa toisille seminaarilaisille.<br />
Seminaarityöskentelyssä aikaa tulee varata<br />
työn tekemiseen, kirjallisuuden lukemiseen sekä seminaari-istuntoihin.<br />
Seminaarityöskentelyä käytetään<br />
lähinnä opinnäytetyössä.<br />
e) yrityscaset/tiimit<br />
Opiskelijoista muodostetaan 5-6 opiskelijan tiimejä.<br />
Tiimeille hankitaan yrityskummit ja tiimivetäjät. Eri<br />
opintojaksojen asioita tarkastellaan käyttäen esimerkkeinä<br />
kummiyrityksiä. Opiskelu tapahtuu mahdollisuuksien<br />
mukaan kummiyritysten todellisten ja realististen<br />
ongelmien parissa tekemällä oppien, jolloin opintojaksoihin<br />
sisältyvät teoreettiset asiat konkretisoituvat.<br />
Oppiminen yhdistyy todellisen yrityksen toimintaan,<br />
jolloin eri osa-alueiden muodostama kokonaisuus ymmärretään<br />
paremmin.<br />
Tehtäväohjattu opetus<br />
Tehtäväohjatussa opetuksessa ei ole lainkaan kontaktiopetusta,<br />
tai se on hyvin vähäistä ja tilanteenmukaista.<br />
Opettaja antaa opiskelijalle tehtävän, jonka jälkeen<br />
opiskelija huolehtii tehtävän tekemisestä annettujen<br />
ohjeiden mukaisesti itsenäisesti ja omavastuisesti. Tehtävä<br />
voidaan antaa joko yksilön tai ryhmän suoritettavaksi.<br />
Tehtävä voi tulla myös työelämästä, esim. artikkelin<br />
kirjoittaminen osana T&K -projektia tai tuote-<br />
/yritysesittely.<br />
Tehtäväohjatussa opetuksessa tuotos voi olla:<br />
kirjallinen tuotos (esim. artikkeli, raportti)<br />
artefakti (piirros, tietokoneohjelma, graafinen<br />
ilme)<br />
esitettävä tuotos (esim. malli, tuote)<br />
autenttinen tehtävä (esim. tuotekehitystyön<br />
esittely, kokeilut)<br />
Kirjallisuuteen perehtyminen<br />
Kirjallisuuteen perehtyminen tarkoittaa menettelyä,<br />
jossa opiskelija omavastuisesti ja annettujen ohjeiden<br />
mukaisesti lukee kurssin oppisisältöön liittyvää kirjallista<br />
materiaalia. Kirjallisuus voi olla kurssin oheislukemistoa,<br />
tai se voi muodostaa erillisen suoritustavan.<br />
3.4 Arviointi<br />
Arvioinnilla ohjataan ja tarkistetaan opiskelijan tavoitteiden<br />
saavuttamista. Arvioinnin kohteena on koko<br />
oppimistapahtuma eli opetuksen tavoitteiden mukaisten<br />
tietojen ja taitojen saavuttaminen sekä opiskelun<br />
että työelämän edellyttämä asennoituminen ja vastuunottokyky.<br />
Arviointi perustuu opetuksen tavoitteisiin, oppimistapahtumaan,<br />
henkilökohtaiseen opiskelu- ja urasuunnitelmaan<br />
sekä työelämästä saatuun palautteeseen. Työelämän<br />
oppimis- ja kehittämishankkeiden ohjaamisessa<br />
8<br />
<strong>OPINTO</strong>-<strong>OPAS</strong><br />
2009-2010