ASIA LUVAN HAKIJA
ASIA LUVAN HAKIJA
ASIA LUVAN HAKIJA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
99 %:n puhdistustuloksiin metallien poistossa avoimilla, epäsäännöllisillä ja<br />
maavaraisilla luonnonaltailla talviolosuhteissa. Hankaluuksia aiheuttavat<br />
mm. oikovirtaukset, lietteen keräys maavaraisilta altailta ja lumien sulamisvedet.<br />
Kevään edetessä sulamis- ja sadevesien laimentava vaikutus edistää<br />
pitoisuuksien alenemista, mutta lisää vesimäärää. Hakemustäydennysten<br />
mukaan kaivosalueelle on hankittu käänteisosmoosikapasiteettia 3x70<br />
m 3 /h eli yhteensä 210 m 3 /h, mikä mahdollisuuksien mukaan tulee käyttää<br />
jätevesien loppukäsittelyyn. Voimakkaasti konsertoituneitten vesien vuoksi<br />
laitteiden kalvot ovat kuitenkin tukkeutumisalttiita ja vaativat paljon huoltoa,<br />
mikä alentaa niiden käyttökapasiteettia. Tämän vuoksi vain osa jätevesistä<br />
voidaan käsitellä kalvosuodatuksella.<br />
Vesistön kuormitus<br />
Laboratoriossa saavutetulla puhdistusteholla esim. nikkelikuormitus kasvaisi<br />
pohjoisen suuntaan keskimäärin noin 3-kertaiseksi 5 kuukauden pituisella<br />
kevätkaudella ja haetulla lupaehtojen mukaisella pitoisuudella Ni<br />
0,5 mg/l lähes 10-kertaiseksi normaaliin tasaiseen toimintaan verrattuna.<br />
Tällöinkin puhdistustehon tulisi olla harvinaisen korkea 99 %.<br />
Tähänastisen toiminnan aikana metallipitoisuudet ovat nousseet vesieliöille<br />
vaaralliselle tasolle esim. Tuhkajoessa, jossa elää arvokas, paikallinen<br />
taimenkanta. On selvää, ettei joki kestä enää edellä mainittua kuormitusshokkia.<br />
Lisäksi normaalin kaivosprosessin tuottama jätevesimäärä aiotaan<br />
kokonaisuudessaan johtaa pohjoiseen. Jo nykyisin toimitaan ylärajoilla<br />
ja ympäristöluvan mukaista kuormitusta tulisi päinvastoin tiukentaa.<br />
Avolouhoksen 1,8 Mm 3 :n jätevesimäärän juoksuttaminen haetulla tavalla<br />
merkitsee, että Kuusijoen MQ kaksinkertaistuu. Kärsälammin kautta johdetaan<br />
normaalin prosessin jätevesimäärää noin 0,5 Mm 3 /5kk ja pohjoisen<br />
varastoidut vedet 0,2 Mm 3 . Nämä kaikki jätevedet yhteensä vastaavat Kalliojoen<br />
MNQ:ta 0,2 m 3 /s ja ovat lähes Tuhkajoen MNQ:n suuruisia. Suurimman<br />
osa kevätkautta jätevesimäärä olisi suurempi kuin 7 % Kalliojoen<br />
kunkin ajankohdan virtaamasta ja niillä rajoilla, tulisiko yläpuolista vesistöä<br />
pitää viemärinä. Mikäli noudatetaan Kalliojoen 7 %:n määräystä koko ajan,<br />
olisi todennäköinen jätevesimäärä vajaa 1 Mm 3 eli alle puolet haetusta<br />
suunnitellun 5 kk:n aikana.<br />
Vesikertymiin vaikuttaneet asiat<br />
Kaivosyhtiö on maininnut vuoden 2012 poikkeukselliset sateet ja kipsisakka-altaan<br />
odottamattoman vuodon aiheuttaneen vesikertymän, josta on<br />
päästävä nopeasti eroon. Sateet kylläkin ovat olleet tavanomaista suuremmat,<br />
mutta eivät ennätyksellisiä ja samanlaisia sadevuosia on ollut ennenkin<br />
mm. vuosi 2004. Kaivosyhtiö ei ole ottanut sateita tarpeeksi vakavasti<br />
tai ei ole osannut varautua mm. lisääntyviin rankkasateisiin. Mitoitussateena<br />
altaiden mitoituksessa on käytetty vain 50 mm/d, mikä on riittämätön.<br />
Monilla paikkakunnilla Suomessa se on reilusti ylitetty mm. Oravainen<br />
v. 2004, yli 150 mm/d. Myös bioliuotusprosessi on ollut vajavaista ja bakteerien<br />
toiminnassa on esiintynyt häiriöitä. Metallien liuotus malmista lienee<br />
tapahtunut pääasiassa rikkihappoliuotuksena alhaisella pH:lla. Kipsisakkaaltaan<br />
vuotoon on varmaan osaltaan vaikuttanut niiden käyttö veden varastointiin,<br />
kun niiden ympäristöluvan mukaan pitäisi olla kipsisakan kaatopaikkoina.<br />
Hydraulinen paine on lisääntynyt pohjaa ja penkereitä vastaan<br />
aiheuttaen murtumia rakenteissa, joita ei ole tarkoitettu vesistöaltaisiin.<br />
Kaivoksen riskiarviointiraportissa on kipsisakka-altaiden pohjan tiivistysrakenteen<br />
laajamittainen vuoto arvioitu epätodennäköiseksi, pistemäisiä vuo-<br />
82