pdf 3,70 Mt - Salon kaupunki
pdf 3,70 Mt - Salon kaupunki
pdf 3,70 Mt - Salon kaupunki
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
5. JOHTOPÄÄTÖKSET<br />
<strong>Salon</strong> satama on tämän hetken toiminnan valossa ja nykyisillä kuljetusmäärillä arvioituna piensatama verrattuna Varsinais-Suomen<br />
suurempiin satamiin, Naantaliin, Turkuun ja Uuteen<strong>kaupunki</strong>in. <strong>Salon</strong> piensatama palvelee nykyisellä<br />
kapasiteetilla ensisijaisesti lähialueella sijaitsevia yrityksiä, eikä kilpaile varsinaisesti maakunnan muiden satamien kanssa.<br />
Sataman pienuus on sen valtti. Jos piensatama kehittyy, kuten Salo Seaport Oy on arvioinut, sillä on merkittäviä<br />
positiivisia elinkeinovaikutuksia <strong>Salon</strong> seudulle.<br />
Salo Seaport Oy:n arvioimissa kuljetusmääräennusteissa on merkittävää kasvua verrattuna nykyisiin kuljetusmääriin.<br />
Jotta näihin tavoitteisiin voidaan päästä, vaatii se niin meriväylän syventämistä, kuin myös satama-alueen voimakasta<br />
kehittämistä nykyisestä. Satama-alue vaatii investointeja ja nykyistä laajempaa maa-aluetta. Kuljetuskauden pidentäminen<br />
nykyisestä mahdollistaa paremmat edellytykset kuljetusmäärien kasvulle.<br />
Salo Seaport Oy on hakenut ympäristölupaa nykyisen piensataman toimintaan Etelä-Suomen aluehallintovirastolta elokuussa<br />
2011. Aluehallintovirasto ei ole ratkaissut vielä asiaa (1.6.2012). Varsinais-Suomen ELY -keskus on antanut<br />
lausunnon ympäristölupahakemukseen liittyen. ELY-keskus katsoo, että hakemuksessa tarkoitettu sataman toiminta<br />
tulee arvioida ympäristövaikutusten arviointimenettelystä (YVA) annetun lain mukaisessa menettelyssä. Tässä selvityksessä<br />
ei arvioida YVA:n tarvetta. Mutta selvityksessä on esitetty Salo Seaport Oy:n arvioimia kuljetusmääräennusteita ja<br />
niistä johdettuja liikennemääräennusteita ja näistä syntyviä vaikutuksia.<br />
Liikenneviraston laatiman kannattavuuslaskelman perusteella yhteiskuntataloudellinen kannattavuus (H/K-suhde) on<br />
parempi, jos meriväylä syvennetään 5,5 metriin. Investointikustannusten ero 4,8 metrin ja 5,5, metrin syventämisvaihtoehdoissa<br />
on vain n. 15 %. 5,5, metrin väylä mahdollistaa suuremmat alukset, aluksilla suuremman lastin sekä avaa<br />
isompien alusten myötä mahdollisuuden tuoda tai viedä uusia tuotelajeja. On huomioita, että väylän syventäminen vaatii<br />
toteutuessaan myös merkittäviä investointeja satama-alueella. 5,5 metrin väylä vaatii kannattavuuslaskelman mukaan<br />
2,7 milj. euron investoinnit satama-alueella.<br />
Satamaperäisen raskaan liikenteen määrä perustuu kuljetusmääräennusteisiin. Koska kuljetusmäärien minimi- ja maksimiennusteiden<br />
välillä on suuri ero, myös raskaan liikenteen ennusteissa on laaja skaala. Satamasta syntyvän liikenteen<br />
kasvu ei ole merkittävää, jos tarkastellaan <strong>Salon</strong> seudun tieverkkoa kokonaisuutena. Koska sataman liikenne jakautuu<br />
useille reiteille, ja liikenteen kasvu tapahtunee pitkän ajan kuluessa. Jos kuitenkin suurimmat kuljetusmääräennusteet<br />
toteutuvat, niin yksittäisiä sujuvuusongelmia ja pullonkauloja syntynee.<br />
Muusta maankäytöstä aiheutuva liikenteen kasvu luo paineita joka tapauksessa tieverkon kehittämiseen seudulla. Tämän<br />
myötä syntyvä kehittäminen palvelee myös satamaperäisen liikenteen tarpeita. <strong>Salon</strong> seudun merkittävin tieverkon<br />
kehittämisinvestointi, kantatien 52 parantaminen <strong>Salon</strong> kohdalla palvelee erityisen hyvin myös kasvavan satamaliikenteen<br />
tarpeita.<br />
Merkittävimmät liikenteelliset vaikutukset kohdistuvat maantielle 1824, Merikulmantie, <strong>Salon</strong> piensataman ja Kirjolankadun<br />
välille. Rannikon osayleiskaavassa on ko. alueelle arvioitu muusta maankäytöstä kuin satamasta johtuvaa liikenteen<br />
merkittävää kasvua. Riippuen suoraan kuljetusmääristä, satamaperäinen raskasliikenne lisää näitä ennustemääriä<br />
entisestään. Ennusteiden mukaan maantielle 1824, Sataman kohdalla, raskaan liikenteen osuus olisi 8–18 % kokonaisliikennemäärästä<br />
ja vastaavasti maantien pohjoispäässä 6-9 % kokonaisliikennemäärästä. Sataman liikenteellä on suurimmat<br />
maankäytölliset vaikutukset Merikulmantiellä Viitannummen ja Viitanlaakson uusille asuinalueille. Jos sataman<br />
maksimikuljetusmääräennusteet toteutuvat pitkällä aikavälillä, vaatinee se toimenpiteitä maantien1824 rakenteessa ja<br />
25