pdf 3,70 Mt - Salon kaupunki
pdf 3,70 Mt - Salon kaupunki
pdf 3,70 Mt - Salon kaupunki
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Taulukko 4. Salo Seaport Oy:n laatima liikenne-ennuste, joka on käytetty 4,8 metrin syvän väylän kannattavuuslaskelmassa.<br />
hyötyvä liikenne liikenne 2010 ennuste 2015 ennuste 2020<br />
kivimurske, vienti, Viro 16 10 10<br />
lasimurske, vienti, Itämeri 30 40<br />
turve, tuonti, Viro 15 40 60<br />
puu, tuonti, Kotka 40 60<br />
hake, tuonti, Venäjä 50 <strong>70</strong><br />
hake, vienti, Ruotsi 30 60<br />
lannoitteet, tuonti, Venäjä 20 35<br />
kuivalasti, vienti, Venäjä 40 60<br />
kierrätysmateriaalit vienti ja tuonti, Itämeri 50 80<br />
teollisuushiekka vienti ja tuonti, Itämeri 4 40 60<br />
4,8 metrin väylä (VE1)<br />
Kannattavuuslaskelmassa on käytetty Salo Seaport Oy:n liikenne-ennusteita vuosille 2015 ja 2020. Ennusteen mukaan<br />
liikennemäärät kasvaisivat 350 000 tonniin vuonna 2015 ja 535 000 tonniin vuonna 2020 syventämällä kulkusyvyyttä 4,8<br />
metriin. Hankkeen synnyttämät kuljetustaloudelliset hyödyt kannattavuuslaskelman mukaan olisivat vuonna 2015 0,33<br />
milj. € ja vuonna 2020 noin 0,50 milj. € vuodessa. Lisäksi pieniä säästöjä saavutetaan alusliikenteen päästökustannuksissa.<br />
Hankkeen hyöty-kustannussuhteeksi (HK-suhde) on liikenneviraston tekemän laskelman mukaan saatu 1,2.<br />
5,5 metrin väylä (VE2)<br />
Kannattavuuslaskelmassa on käytetty Salo Seaport Oy:n liikenne-ennusteita vuosille 2015 ja 2020. Ennusteen mukaan<br />
liikennemäärät kasvaisivat 635 000 tonniin vuonna 2015 ja 1 075 000 tonniin vuonna 2020 syventämällä kulkusyvyyttä<br />
5,5 metriin. Hankkeen synnyttämät kuljetustaloudelliset hyödyt kannattavuuslaskelman mukaan olisivat vuonna 2015<br />
0,60 milj. € ja vuonna 2020 noin 1,0 milj. € vuodessa. Lisäksi pieniä säästöjä saavutetaan alusliikenteen päästökustannuksissa.<br />
Hankkeen hyöty-kustannussuhteeksi (HK-suhde) on liikenneviraston tekemän laskelman mukaan saatu 1,9.<br />
Ruopattava osuus olisi pidempi 5,5 metrin väylän osalta kuin 4,8 metrin. Teijolle tuleva 5,1 metrin väylä ei tarvitse toimenpiteitä,<br />
jos väylä Teijolta <strong>Salon</strong> piensatamaan syvennetään 4,8 metrin syvyiseksi. Tällöin ruopattava matka olisi noin<br />
4 merimailia. Jos <strong>Salon</strong> piensatamaan asti halutaan 5,5 metrin väylä, on ruopattavia osuuksia yllä mainitun lisäksi välillä<br />
Förby-Teijo. Pohjatutkimusten mukaan Förby-Teijo -väyläosuudella on ainoastaan joitakin matalikkoja, ja suurin osa<br />
väyläosuudesta on yli 5,5 metriä. Teijo-<strong>Salon</strong> piensatama väyläosuudella ruopattava määrä on hieman suurempi 5,5<br />
metrin väylällä kuin 4,8 metrin.<br />
Tätä raporttia tehdessä on noussut esiin myös väylän syventäminen 5,1 metriin. Väyläruoppauksen tarve lienee lähes<br />
sama 4,8 metrin ja 5,1 metrin syventämisvaihtoehdoissa. Tästä syystä kannattavuus on perusteltua laskea myös 5,1<br />
metrin vaihtoehdolla, jossa voidaan saavuttaa hyötyjä aluskoossa tai lastin määrässä verrattuna 4,8 metrin vaihtoehtoon.<br />
Kannattavuuslaskelman mukaan molemmat tutkitut vaihtoehdot ja mahdollisesti myös 5,1 metrin vaihtoehto olisivat<br />
yhteiskuntataloudellistesti kannattavia. Kannattavuuslaskelman suurimmat epävarmuustekijät liittyvät liikenne-ennusteen<br />
toteutumiseen.<br />
15