Lataa (pdf) - Kuntatekniikka - Kuntatekniikka.Fi
Lataa (pdf) - Kuntatekniikka - Kuntatekniikka.Fi
Lataa (pdf) - Kuntatekniikka - Kuntatekniikka.Fi
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
VESIHUOLTO<br />
Paikallishallinnon päivässä käsiteltiin vesihuoltoasioita CEMRin<br />
pääsihteerin Jeremy Smithin (oik.) johdolla. Hänen vieressään tilaisuuden<br />
alustajista johtaja Matthias Kollatz-Ahnen Euroopan investointipankista,<br />
toimitusjohtaja Piet Jonker Haagin alueen vesilaitokselta,<br />
tieteellinen johtaja Daniel Villesot Suez Environnementistä<br />
sekä Portugalin vesihuollon valvontaviranomaisena toimivan<br />
IRARin hallituksen puheenjohtaja Jaime Baptista.<br />
1990-luvun alussa portugalilaisista<br />
80 prosenttia oli liittynyt vesijohtoverkostoon,<br />
heistä puolelle<br />
kyettiin tarjoamaan laatuvaatimukset<br />
täyttävää vettä, ja vain<br />
30 prosenttia oli liittynyt viemäriverkostoon.<br />
Nyt 90 prosenttia<br />
on vesijohtoverkoston piirissä,<br />
ja heistä 98 prosenttia saa laatuvaatimukset<br />
täyttävää vettä. Viemäriverkoston<br />
piirissä on nyt 86<br />
prosenttia portugalilaisista.<br />
Huikean kehityksen taustoja<br />
valotti Portugalin vesi- ja jätehuollon<br />
valvontavirasto IRARin hallituksen<br />
puheenjohtaja Jaime Baptista.<br />
Hänen mukaansa keskeistä<br />
uudistuksessa oli valtion ja kuntien<br />
vastuunjaon selkeyttäminen<br />
lakiuudistuksella, kuntayhteistyöhön<br />
kannustaminen yksikkökoon<br />
suurentamiseksi, julkisen ja yksityisen<br />
sektorin yhteistyön edistäminen<br />
sekä riippumattoman valvontaelimen<br />
perustaminen.<br />
1990-luvun puolivälissä laa-<br />
32 <strong>Kuntatekniikka</strong> 6/2008<br />
dittu vesihuoltostrategia on päivitetty<br />
jo kahdesti. Valtion tukkuvesiyhtiöt<br />
ja kuntien omistamat<br />
jakeluyhtiöt on selkeästi erotettu<br />
toisistaan. Näin Portugalin vähiä<br />
vesivaroja voidaan koordinoida<br />
koko valtakunnan tarpeiden<br />
kannalta viisaasti. Jakeluyhtiöissä<br />
on käytössä erilaisia hallinta-<br />
ja operointimalleja. Yksityisten<br />
yritysten konsessiot eli toimiluvat<br />
ovat yleistyneet, mutta myös<br />
usean kunnan yhteisiä yhtiöitä<br />
on syntynyt.<br />
Vesihuoltolaitokset osallistuvat<br />
säännöllisesti laitosten yhteiseen<br />
benchmarking-toimintaan<br />
(vertailukehittäminen), jossa tarkastellaan<br />
20 laitoksen toimintaa<br />
kuvaavan indikaattorin kehittymistä,<br />
Baptista kertoi.<br />
Ilmastonmuutoksen<br />
valkoinen kirja tulossa<br />
Euroopan komissio on valmistelemassa<br />
valkoista kirjaa ilmas-<br />
Euroopan maiden kuntaliittojen kattojärjestö CEMR järjesti vesihuoltoon,<br />
kaupungistumiseen ja ilmastonmuutokseen keskittyneen<br />
paikallishallinnon päivän Wienissä IWAn (International Water Association)<br />
World Water Congressin yhteydessä. Tilaisuus oli suunnattu<br />
erityisesti paikallishallinnon luottamushenkilöille. Päivän avasi<br />
CEMRin puheenjohtaja, Wienin pormestari Michael Häupl.<br />
tonmuutokseensopeutumisesta. Hanketta esitelleen ympäristöpääosaston<br />
Helmut Blöchin<br />
mukaan valkoisen kirjan on tarkoitus<br />
valmistua vielä tänä vuonna.<br />
Myös päivitys tuoreeseen kuivuutta<br />
ja vesipulaa koskevaan raporttiin<br />
on valmisteilla.<br />
Ongelmat ja sopeutumistarve<br />
vaihtelevat alueittain. Blöchin<br />
esittelemistä kartoista selvisi<br />
muun muassa, että eräillä alueilla<br />
Suomessa vesistöjen tulvakorkeudet,<br />
joiden toistuvuus nyt on<br />
luokkaa 1/100 vuotta, esiintyvät<br />
vuoden 2070 tienoilla keskimäärin<br />
kerran 20–30 vuodessa.<br />
Valkoisen kirjan keskeisiä teemoja<br />
ovat kansalliset ja alueelliset<br />
sopeutumisstrategiat, solidaarisuus<br />
eri alueiden kesken, pahimman<br />
skenaarion huomioon ottaminen,<br />
joustavuus ja läheisyysperiaate<br />
sekä toimenpiteiden kustannustehokkuus.<br />
Myös maatalouspolitiikan<br />
linjausten tarkista-<br />
Pohjoismaat puhaltamaan yhteen hiileen<br />
Pohjoismaiden vesihuoltolaitosten<br />
toimialajärjestöjen hallitusten<br />
delegaatiot tapasivat Wienissä<br />
IWAn (International Water Association)<br />
vesikongressin yhteydessä<br />
syyskuussa. Paikalla oli kolmisenkymmentäluottamushenkilöä<br />
kaikista Pohjoismaista Islantia<br />
lukuunottamatta. Suomen Vesi-<br />
ja viemärilaitosyhdistyksen halli-<br />
tus muodostuu muista pohjoismaista<br />
poiketen laitosjohtajista.<br />
Vesihuoltolaitosten toiminnan<br />
haasteet ovat monella tapaa<br />
yhtenevät kaikissa Pohjoismaissa.<br />
Yhteisiä intressejä ovat<br />
muun muassa johtoverkostojen<br />
kunnossapitokysymykset, Itämeren<br />
suojelu, lietteen käsittelyn ja<br />
hyötykäytön ongelmat, toimi-<br />
alan tutkimus- ja kehitystoiminnan<br />
varmistaminen sekä osaavan<br />
henkilöstön saaminen vesihuoltolaitosten<br />
palvelukseen myös<br />
tulevaisuudessa.<br />
Yhteisiä kehittämiskohteita<br />
voivat jatkossa olla laitosten toiminnan<br />
vertailukehittäminen,<br />
viestintäosaamisen parantaminen<br />
sekä edunvalvonnan tehos-<br />
mistarvetta ilmatonmuutokseen<br />
sopeutumiseksi arvioidaan.<br />
Bergen hillitsee<br />
ja sopeutuu<br />
Ilmastoasiantuntija Lisbeth Iversen<br />
esitteli norjalaisen Bergenin<br />
toimenpiteitä ilmastonmuutoksen<br />
edessä. Tulvien ja vuorovesiriskien<br />
lisääntyessä aluesuunnittelun ja liikennesuunnittelun<br />
nivominen yhteen<br />
on entistä tärkeämpää. Käytännön<br />
ratkaisuja ovat julkisen liikenteen<br />
parantaminen – mm. kevytraitiotie<br />
– ja yhdyskuntarakenteen<br />
tiivistäminen.<br />
Bergenissä tietullien tuotosta<br />
45 prosenttia ohjataan väylien parantamiseen,<br />
loput julkisen ja kevyen<br />
liikenteen kehittämiseen ja<br />
ympäristöhaittojen vähentämiseen.<br />
Tavoitteena on myös yksityisautoilun<br />
rajoittaminen keskustoissa<br />
ja pysäköintilaitosten muuttaminen<br />
kaupunkilaisten kokoontumis-<br />
ja harrastustiloiksi. <br />
taminen eurooppalaisella tasolla.<br />
Viimeksi mainittu edellyttäisi järjestöjen<br />
resurssien yhdistämistä.<br />
Tapaaminen koettiin hyödylliseksi<br />
ajankohtaisen tiedonvaihdon<br />
näkökulmasta. Järjestöjen<br />
johto arvioi vastaavanlaisten kokoontumisten<br />
olevan tarpeen<br />
myös jatkossa.